326 
vise ned imod Horizonten. Underranden er skarp begrendset, 
medens den overste Rand er udvisket. Denne Form af Nordlys 
er, ligesom de to ovenfor omtalte, meget rolig. Buerne kunne 
hæve og sænke sig langsomt i den magnetiske Meridian, men 
kunne ogsaa, iserdeleshed naar de ere lave, blive staaende time- 
” vis aldeles ubevegelige. Under saadanne lavt staaende Buer 
sees af og til et mørkt Segment, nemlig den mørke Himmel, 
paa hvilken man kan se Stjernerne, og som staar i Kontrast til 
den lyse Bue, der danner den underste Begrændsning af den 
af Nordlys oplyste Himmel. Buer, der staa højt paa Himlen, 
ere begrændsede paa begge Rande. 
IV. Baand bestaar af tætte Straalerækker, der pege mod 
magnetisk Zenith og danne et sammenhængende Hele, der er i 
bestandig bugtende Bevægelse. Baandene dannes for det meste 
af Buer, der, naar de komme højere op paa Himlen, dele sig 
og blive uregelmæssige, forandre hurtigt Udseende og Plads, 
komme i bølgende Bevægelse og kunne endog sno sig op i 
Spiral. Dog kan Baandet igjen i Zenith gaa over til en rolig 
Bue. Hovedretningen af selve Baandet og af dets Beve- 
gelse er den samme som for Buen. Flere Gange have vi seet 
mange parallele Baand med stor Fart påssere tæt over Hovedet 
paa os. 
V. Drapperi udvikler sig i Almindelighed af Baandet, 
fra hvilket der fra Overkant mod magnetisk Zenith udskyder sig 
lange Straaler, der deltage i de svingende og snoende Bevægelser 
af Baandet, og derved faa Udseende af et Gardins bløde Folder. 
Denne Form har i Almindelighed en større Intensitet end de 
tidligere nævnte og har еп meget uroligere Bevægelse, saavel 
Lysbevægelse som Egenbevægelse, samt gjør Indtrykket af, at 
være den Form, der er nærmest ved Jordens Overflade. Himlen 
kan undertiden være aldeles dækket af Drapperier. 
VI. Krone bestaar af tætte, i stærk Uro værende Straale- 
rækker, der hvirvle i Kreds om den magnetiske Zenith, og 
dannes af Baand og Drapperier eller andre hurtig vexlende 
