329 
Paa Tabel II er opstillet Antallet af Nordlys af de forskjel- 
lige Former for hver observeret Time i Etmaalet. Man seer 
deraf, at Antallet af Nordlys, som man kunde vente, bliver størst 
Kl. 12 MN. Man seer tillige, at Drapperier og Buer ere de 
Former, der optræde hyppigst, derefter Lysning uden kjendelig 
Form, Straalebundter o.s. v. Hertil maa dog bemærkes, at Buer, 
Baand og Drapperier gaa fuldstændig over i hinanden, og naar 
disse Former ere blevne observerede, har der sikkert ofte tillige 
været Lysning uden kjendelig Form, Lysskyer og Straalebundter, 
hvilke Former jeg antager ere de hyppigste, men som ikke ere 
blevne noterede, fordi de ere smeltede sammen med de mere 
iøjnefaldende Former. | 
Over ”/3 af de observerede «Rogsojler» og større, samlede 
Straalebundter viste sig omtrent i magnetisk Ost, de øvrige i 
modsat Retning. Undertiden havde Røgsøjlerne Udseende af at 
komme fra Toppen af et nært, spidst Fjeld, der laa i NO. t. 0. 
En enkelt Gang er samtidig observeret to Røgsøjler, den ene 
fra det nævnte Fjeld, den anden fra et andet nært, spidst Fjeld 
Hon ve У. 
Endvidere er paa Tabel II angivet Middel-Intensiteten til 
de forskjellige Klokkeslet, hvorved det viser sig, at denne er 
størst Kl. 9 EM. 
Paa Tabel III er samlet Beliggenhed, Retning af de midterste 
eller højeste Punkter og Amplitude ”af de Buer, Baand og Drap- 
perier, hvis Plads har været bestemtere noteret. 
Højden er jugeret og kaldet lav, naar den var under 45°, 
og høj, naar den var over. Man vil af Tabellen se, at medens 
de fleste Observationer tidlig om Eftermiddagen falde omkring 
Zenith, falde de senere om Aftenen lavt paa den sydlige Him- 
mel. Det langt overvejende Antal af Buer, Baand og Drapperier 
falde under 45? paa den sydlige Himmel. Man maa derfor 
antage, at Angmagsalik ligger Nord for Nordlysbæltet. 
Retningen af det midterste Punkt har hyppigst ligget i 
SO. t.S. og SSO. Naar Nordlyset har staaet paa den nordlige 
