55 
IL. 
Navn — Udbredelse — Udseende — Klædedragt — Bolig — 
Redskaber — Erhverv. 
Den Gren af Eskimoerne, som af de sydligere boende Øst- 
grønlændere kaldes Angmagsalikerne (Angmagsalingmiut), 
efter den tættest befolkede Strækning ved Angmagsalik-Fjorden, 
berejser Strækningen mellem den 65de og 68de Bredegrad paa 
Østkysten af Grønland. 
Ved Angmagsalik forstaaes egentlig kun Strækningen, 
hvorpaa der fanges Angmagseter, nemlig Egnen omkring 
Kingak i det indre af Angmagsalik-Fjorden, hvor ingen boer til 
Stadighed; men Folk komme hertil i Angmagsættiden fra hele 
Omegnen. Navnet bruges imidlertid af andre Østlændinge om 
hele den Egn, hvorfra Folk drage til Angmagsetpladsen. _ 
Af selve Beboerne bruges Navnet Angmagsalik ikke mere, 
fordi en Mand ved Navn Angmagsak døde, og da Hedningerne 
ikke tør nævne en Afdøds Navn, saa døbtes Smaafiskene om til 
Kersagkat, og Fjorden omdøbtes til Kulusuk efter den beboede 
Egn paa den store Ø i Mundingen af Fjorden, hvor de fleste 
Folk bo. Beboerne, der tidligere kaldtes Angmagsalingmiut, 
kaldes nu Äulusumiut. Da Stedet imidlertid er bekjendt paa 
hele Ostkysten og den sydligste Del af Vestkysten under Navn 
af Angmagsalik, og dette Navn tillige kjendes af alle deroppe, 
have vi bibeholdt det. 
Beboerne kalde sig selv /nik eller Так 9: Menneske, og 
de kjende ikke Ordet Äalälek, som de sydlige Vestgrønlændere 
og Labradorerne kalde sig selv i Modsætning til andre Folke- 
slag, og som man, uvist om med Rette, har formodet at hidrøre 
