60 
Inderst paa Kroppen bæres et Par ganske smaa Benklæder 
af nogle faa Tommers Højde, som sidde fast omkring Laarene 
"og kun netop formaa at dække Kjønsdelene (Тау. УП og XX). 
De ere syede af Sælskind med Haarene udad og ere i 
Almindelighed smukt broderede. De kaldes пай. Paa Bo- 
pladsen bæres sjeldent, selv i den stærkeste Kulde, andre Веп-. 
klæder end disse. Men i Kajak, paa Fangst, eller naar de fjerne 
sig fra Hjemmet, bæres herover et Par Benklæder, der foroven 
tilsnøres over Hofterne udenpaa Pelsen. Forneden gaa de ned 
over Knæerne og bindes udenpaa Stovlerne !). 
Støvlerne, der som oftest naa op over Kneerne, bestaaer 
af Inderstovien med Haarene indefter og kantet med Sel- 
skind, og Yderstøvlen, der i Almindelighed er af Vandskind, men 
som dog ofte om Vinteren ere lodne og smukt broderede. Om 
Sommeren bruges undertiden Halvstøvler, af hvilke kun de indre 
naa op til Knæerne, medens selve Støvlerne naa til midt 
paa Benene og ere rigt broderede. Stovlesaalerne ere meget 
opbøjede over Foden, saa at de faa Udseende som Træsko 
(Tav. XX). 
Om Vinteren bruges udenpaa Anorak'en en Yderpels med 
Haarene udefter og forsynet med tyk Bjørneskinds Kantning 
saavel forneden som omkring Ansigtet (Tav. VI og Træsnit 2). 
De gaa et godt Stykke ned over Hofterne og ende bagtil i en 
Spids ?). Lidt ovenfor denne Spids sees i Skindet Sælhundehalen, 
der er opsprættet og indsyet. En saadan Overpels laves under- 
tiden af Bjørneskind (Тау. XXI). Hyppig haves om Vinteren 
som «bæres af Østkystens Beboere ved deres overtroiske Fester og 
Aandebesværgelser». Dette maa bero paa en Fejltagelse; thi ved de om- 
talte Fester bæres, ligesom sædvanlig i Hus, ingen Klæder undtagen 
natit. 
Paa Østkysten kjendes ikke det paa Vestkysten almindelige Ord for 
Støvle: Kamik. 
Istedetfor Sælskinds-Pelsene, saavel Inder- som Yderpels, bruges paa 
Vestkysten, baade af Mandfolk og Fruentimmer, korte Ederfugleskinds- 
Pelse, der ere betrukne med et let Overtræk af Bomulds- eller Uldtøj. 
