63 
Korsvis over Bryst og Ryg beres en Vandskinds Rem, i 
" hvilken der haves Amuletter (Tav. УП og XX), der indsættes 
foran paa Brystet eller bagpaa Ryggen og bestaa for det meste 
af Tresplinter. Undertiden bruges ogsaa Baand om Overarmen | 
som Amuletter, nemlig til at give et langt Liv. 
I Hus og Telt bære Mændene kun de smaa Underbenkleder 
foruden Haargrime og Amuletbaand. 
Fruentimmernes Pelse (amaut) have omtrent samme Snit som 
Mandfolkenes, men ere dog meget videre over Ryggen (Tav. IX) 
og have meget større Hetter, i hvilke de bere de mindre Børn. 
Pelsen sidder altid udenpåa Benklæderne, og Spidserne for og 
bagtil ere meget længere end Mændenes. De ere undertiden 
en halv Alen lange og benyttes til at binde sammen mellem 
Benene, naar det er fygende eller koldt Vejr. Et langt Baand 
påa Brystet tjener til at binde rundt omkring Ryggen for at 
forhindre, at Barnet, som sidder der, glider ned. Kvinder, der 
ikke have Born, have Anorak, hvis Snit mere ligner Mændenes, 
men deres Hætter ere dog altid spidse og næppe saa store, at 
de kunne gaa op over Hovedet (Tav. IV og VII).  Yder- 
pelsen, med Haarene indefter, har aldeles samme Snit som 
Inder-Pelsen, og begge ere meget smagfuldt broderede med 
hvidt Skind i alle Sømme. Foran paa Brystet findes et Par 
fremstaaende Udsyninger, fra hvilke der hænger Baand ned. 
Saadanne Baand findes ogsaa paa Ryggen saavel af Mændenes 
som af Fruentimmernes Pelse og ere kun til Pynt. Ofte an- 
bringes Perler paa disse Baand. Ovenover Skindpelsene bære 
Fruentimmerne undertiden i fugtigt Vejr smukt broderede Tarm- 
skinds Pelse. 
Benklæderne sidde ovenover Hofterne, men naa kun ube- 
tydeligt under Skr&vet!. Kun paa lange Vandringer i streng 
1) Fruentimmerne paa Vestkysten lade deres Benklæder gaa ned til Kamikerne, 
men foroven sidde de nedenfor Hofterne, og da de tillige bære en meget 
kort Ederfugleskinds Pels, fremkommer der derved et, mindst et Kvarter 
bredt Stykke, hvor kun Chemisen dækker Maven. 
