65 
Børnenes Klædedragt bestaaer, saalenge de i det Fri bæres 
i Hætten paa Moderens Ryg, kun af en længere Anorak. Naar 
de ikke mere bæres paa Ryggen, er Klædedragten ligesom de 
Voxnes, kun uden Natit, og Pigebornene have ingen Haartop. 
Skindene til Klæderne garves i Urinballen, og de blødgjøres ` 
ved at gnides, strækkes og skrabes med Sten. Tænderne ere 
et vigtigt Redskab til Skindenes Beredning, idet de med Tæn- 
derne fastholde Skindene, medens de skrabes og strækkes. 
Klæderne syes med Jernsynaale og Senetraad. Synaalen 
skæres ud af Tøndebaandsstumper og hamres derefter, liggende 
paa en Sten, med en Stenhammer. Naaleojet laves med en 
meget lille Jernspids, der sidder i et Haandtag. Det bores fra 
begge Sider ved Drejning med Haanden og jævnt Tryk. Efterat 
Naalen atter er udhamret og sleben paa Sten, er den færdig. 
Naalene haves i alle Størrelser, fra meget store, flade Naale til 
Betrækning af Kajak, indtil ganske fine Brodeer-Naale, hvori 
man næppe kan se Naaleojet. Alle Synaale, undtagen de om- 
talte meget store, ere firkantede. Det er Fruentimmerarbejde 
at forfærdige Naalene (Tav. XIX). 
Senetraad forfærdiges af Hale-, Ryg-, eller Lalle-Sener 
samt Halse af Sæler, eller ogsaa af Narhvalsener. Den flettes 
og snoes til Traad i alle Tykkelser, nemlig fra Traad til 
Konebaadssyning indtil Brodeertraad. De enkelte Traade trevles 
op med Fingrene"), hvorefter de rulles paa Kinden, og Glat- 
ningen af den færdig flettede Senetraad foretages mellem 
Tænderne. 
Til Syning anvendes endvidere Syprene af Narhvaltand, 
Rynkeben til at rynke Skind med, og Syringe eller Finger- 
bøller, som udskæres af Skind af Remmeselen (Tav. XIX). 
Fruentimmernes vigtigste Redskab til alt Slags Arbejde er 
1) «Kgl. ethnografisk Museum» S. 31: «Kamme, der maa antages at 
have været brugte ved Udspaltning af Sener og til Fletning af grovere 
Senetraad.» Denne Anvendelse af Kamme er aldrig iagttaget. Det hjem- 
bragte Dusin Kamme ere alle Redekamme til Haaret. 
И. 5 
