Maade rejste i Foraaret 1885 to Teltbesetninger allerede i Maj 
Maaned fra Sermilik til Inigsalik. 
Om Vinteren anbringes Baadene med Bunden opefter paa 
svære Træstøtter eller Sten, der hæve dem højt op over Jorden. 
Under Baadene opbevares Kajak'er, Fangeredskaber, Skind og 
Forraad, som ere tagne bjem fra Forraadskamrene. Antallet af 
Telte, Baade og Kajak’er, sammenstillede med Vestkystens, 
sees i Bemærkningerne til «Liste over Beboerne». | 
Angmagsalikernes Næringsvej er Jagt, især efter Saler. 
Om Sommeren skeer al Jagt fra Kajak’erne, der ere gjennem- 
gaaende lengere og bredere end Vestkystens, og ende bagtil i 
en opadgaaende Spids (Tav. ХШ). Der er ligesom ved Kone- 
baadene lidt Forskjel mellem Bygningsmaaden af deres Kajak’er 
og Vestlendingenes. Angmagsalikerne ere ikke såa gode 
Kajakroere som Beboerne paa Gronlands SV.-Kyst; idetmindste 
hendte det flere Gange, at vor Kajakmand fra Vestkysten gik 
ud paa Fangst, medens Angmagsalikerne erklærede, at der var 
for megen So eller Vind. Jeg antager, at der paa den sydlige 
Del af Vestkysten, i Forhold til Antallet af Kajak’er, er flere, 
end ved Angmagsalik, som efter at vere kentrede i Kajak, atter 
kunne rejse sig. Dette hidrører selvfølgelig fra, at Angmag- 
salikerne kun drive Kajakfangst i Sommer-Halvaaret. Tidligere, 
siger man, har det ikke været ualmindeligt, at Fruentimmer gik 
i Kajak. Nu er der kun to Fruentimmer, der gjør det, og de 
bo paa den sydlige Del af Østkysten ved Akorninarmiut. 
Jagten fra Kajak skeer som sædvanligt hos Eskimoerne med 
Harpun, der ved en Rem er forbundet med en Blære, samt 
med Lændser, Blære- og Fugle-Pil (Tav. XIV). Da denne Fangst 
er beskrevet mange andre Steder, skal jeg ikke opholde mig 
ved den, men kun nævne nogle Enkeltheder ved Redskaberne, 
der afvige fra Vestkystens"). 
1) Otto Fabricius har i «Videnskabernes Selskabs Skrifter» 5. og 6. Bind 
givet meget nøjagtige Beskrivelser over Grønlændernes Fange-Redskaber. 
