117 
Himlen er ogsaa befolket med Aander. Af dem skal jeg 
kun nævne Sol, Maane, Jupiter og Vega. Om Solens og Maa- 
nens Oprindelse haves den samme Fortælling som hos andre 
Eskimoer (Fortælling Nr. 10). Jupiter ansees for at være Solens 
Moder; den er meget farlig for Angekok’erne at komme nær, 
naar de skulle rejse til Maanen. Vega, som kaldes Nelarsik, 
er ligesom Maanen Solens Broder. Om Maaden, hvorpaa den 
kom til Himlen, haves en lignende Historie som om Maanen. 
Den gjør Menneskene megen Gavn, idet den angiver Tiden, 
naar det er mørkt, ligesom Solen, naar det er lyst. Den 
staaer i det hele taget Menneskene bi i mange Retninger. Om 
Maanen haves iøvrigt mange Fortællinger. (Fortællingerne 16, 
30, 31 og 34). 
Ogsaa Vindene have deres Herskere, til hvem Angekok'erne 
maa rejse, for at det kan blæse eller ophøre at blæse. 
Disse Aander, foruden mange flere, dyrkes ikke paa nogen- 
somhelst Maade, men for at sikre sig imod, at de skulle skade, 
bære alle Folk de mest forskjelligartede Ting som Amuletter, 
som de tro kunne hjælpe dem mod Sygdom og Farer og 
sikre dem et langt Liv. Amuletter tjene ogsaa i andre Øje- 
med, nemlig til at opnaa enkelte Ønskers Opfyldelse. 
Amuletterne bæres af Mændene, hvad der allerede ovenfor 
er nævnt, som oftest i Skindselen over Brystet eller indsyede i 
Anorak'en, og af Fruentimmerne i Haartoppen eller indsyede i 
Snippen foran paa Pelsen. 
Valget af Amuletter er aldeles vilkaarligt og bæres paa alle 
Slags Maader. Gamle Folk give de Yngre Raad om, hvad de 
skulle søge efter til Amulet, og hvorledes de skulle bære den. 
Som Exempler paa Amuletter skal jeg nævne, at Kutuluk i 
Skindselen havde indsyet en Ømmerttunge og hans Farmoders 
Haarbaand. Hans Søn Napardlugok bar en Splint af sin Bed- 
stemoders Lampefod indsyet i sin Sele. Da han blev syg, 
hængte Faderen et tørret Revehoved over hans Hoved. Denne 
