219 
I. Jord, Plantevext, Vand, Is. 
Blad, Lov, mulälar, mulaussak. 
Gv. pilorut == ingen; mulik (ogsaa Brystvorle) = L. 
Blyant, raa, sordlormitak. 
Gv. torssormiutak (torssôn, Husgang), sordluk, Nesebor ; —mio, hvad 
der findes i — 
Ber, Berlyng, muläsat, murärat; Blaaber, tungujortut ; Krekke- 
ber, pukugax (de blaa, det plukkede). 
Су. Blaaber, kigutaernan == L. (kigutangernak); раоттак (0) = 
Alle D., paormanutit (Krekkeberplanten); tungo, Bersaft == 
Haaragtige Planter, nujdlat. 
Gv. nujaussat. 
Is, paa fast Grund, apusiner (арм, Sne); ny Is dannes, maner- 
kérpok (manerak = L. jævn Is); —kalver, æserkavok (dukker ор 
og ned). 
Су. зегтек X . sikuarpok, igarpok. 
Kvanne, xwaralik (havende Blomsterkvast). 
Gv. kudnex (NB) == L. (en Tangarl). — kudnen anføres som et 
af de faa grønlandske Ord, der ligner det Oldnordiske, hvilket dog 
vanskelig kan bringes i Samklang med dets Anvendelse i L. Mon 
det ikke kunde have Oprindelse tilfelleds med киагак, . Blomsterkvast? 
Ler, kerik. 
Gv. лекок, almindeligst marran (0) — Alle D. (marratdluk X , 
Morads, Sump). 
Rod, af Planter, almindelig (m. suff.) erxélitd, manger, nükut, 
(т. suff.) torrutä (torrutax, Enden af Fjerene, indenfor Huden); В. af 
Loppeurt (Jordnodder), sossormijitait, tungusungnitserajivit. 
Су. nukeruar, sordlak (0) — ingen, тапдок; Jordnodder, kuper- 
dlüssat. (V. kilyenera, Rod). 
Sletteland, manigsex (manigpor, er jævn). 
Gv. narssax = LC., et af de mest udbredte Stednavne og 
brugelige Ord i det Hele. 
Sten, nunar (nuna, Landjord). 
Gv. waran — Alle D. 
Stendynge, (— helle), angmalerisät (runde ?). 
Gv. tuapait = L. (i V. Sand). 
Syre, (Planten), nutsugkat. nutugkat (nusugpä, rykker af, plukker). 
Gv. sérnat X , kungordlit X = LC. 
