220 
Tang, almindelig, missarkat; særegen Art, sarpiussak; spiselig 
Tangstilk, anägdlakär; rød Tang, imertigkat. = 
Gv. kerkussat (0) — LC, ranagdlak (0); særegen Art, wisuk. — 
Г. annärluk, noget sort paa Isen, Tang o.a.; rød Tang, augpilagtut. 
Vægsten, axitsex; arbejder i Vægsten, parpalikerivor (? se: 
Metal). 
Gy. uvkusigssak — Alle D. (акёрок, er blød). 
9, ingmikertor. 
Gv. кекемак — Alle D.; ingmikörpor, er særskilt for sig. 
II. Rumforhold, Luft, Lys, Himmel. 
Fyger (Sneen —, Vandrog), parnuarpor. 
Су. регзегрок == Alle D 
Hagel, mdkartarnak. 
Gv. natarkornak = LCM. 
Morgen (Dagning), dke, akitsilerpor. 
Су. uvdlän — Alle D. (uvdlon X , Dag; akisugpor, giver Gjenskin). 
Maane, aningat. 
Су. kdumat == ingen; aningat, det mythiske Navn, med Deri- 
vala, har ifølge Fabricius ogsaa værel brugl, men bruges nu neppe 
mere, uden i Sagn; i Angakoksproget paa Baffins-Land bruges кам- 
mavut, ellers i alle Dialekler taxik eller et ganske lignende Ord. 
Nord, (m. suff.) orkuva; rejser mod N., orkungmukarpok (ava, 
højre Side naar man staaer vendt mod Søen). 
Gv. avangné X = AlleD., med nogen Variation i Betydningen. 
(orkua, dens Læside). 
Skjæv Retning, Pilen gaar skjævt tilvenstre, kuaitsérpok. 
Су. küngassorpor. 
Smal, amitserajik (amitsorujuk ?). 
Gy. amitson (0), amipon X — Alle D. 
Solen, kaumdvak; $. skinner, kaumavarpor. 
Gv. зектек (0) — Alle О. (!), зектегрок. — С. i Angakok- 
sprogel kaumativun. 
Solglimt sees, kingivarpor. 
Gv. kungorssorgok. 
Staaer stille, er slandset, kangingilar. 
Су. uningavor == L.; unigpor X , standser. 
Stjerne, kaumassuatsiar, angmélivatsiak. 
Gv. uvdloriax — Alle D. 
Stjernebilledet Karlsvognen, pisitdlat. 
Gv. asalussat. 
