14 R. COLLETT, [No. 7. 



Som tidligere nævnt^ har ProL G. 0. Sårs allerede i 1872 

 og 1873 fremhævet, at saavel „Fedsilden" (Sommersilden), som 

 „Storsilden", og vore andre under forskjellige Navne kjendte 

 Sildeformer blot ere Alders-Stadier af den gydemodne Sild, et 

 Resultat, som til en vis Grad var forberedt og bekræftet gjennem 

 Dr. Boecks første Undersøgelser i 1871. 



Ifølge Dr. Heincke's Theori- tilhører den norske Sild imid- 

 lertid 2 Racer, adskilte ved gjennemsnitlige Forskjelligheder i 

 Hvirvelantal, Snudelængde og Totallængde. 



Den første af disse er den ægte vestlandske Havsild, hvortil 

 hører Sommer- (Fedsilden) og den saakaldte Storsild. Med et 

 Fællesnavn kunde denne Gruppe kaldes Nordhavs-Silden; 

 dens Hjem er Bassinet udenfor Norges Vestkyst, og dens Legetid 

 falder i Maanederne Januar til Marts. 



Til den anden Gruppe, Skagerak-Silden (eller Bohus- 

 Silden), høre de Sildesværme, som ere Gjenstand for de store 

 Fiskerier paa den scotske Østkyst og i Skagerak, og som under- 

 tiden indfinder sig hos os i Vintermaanederne i Trakterne paa 

 begge Sider af Ghristianiafjordens Munding. Dens Legetid er 

 noget forskjellig efter Aarsclasserne ; de yngre Aargange lege i 

 den bohuslenske Skjærgaard om Vaaren (Marts — Mai), de ældre 

 gyde om Høsten og Vinteren ; disse naa ofte den norske Syd- 

 kyst i udleget Stand, medens de ved andre Leiligheder ere gyde- 

 færdige. 



I sit Ydre er Skagerak-Silden kun lidet forskjellig fra den 

 ægte Havsild (Nordhavs-Silden), og det er sandsynligt, at begge 

 Stammer hos os til visse Tider komme i Berøring med hinanden, 

 eller delvis smelte sammen^. Begge Sildestammer kunne her- 

 under komme til at søge hen til samme Legeplads; i „Perioder", 

 naar den ene Stanmie i mere eller mindre Grad er forsvunden 



har velvillig meddelt mig forskjellige lagttagelser vedrørende disse 



Spørgsmaale, der ere benyttede i det følgende. 



Norges Fiske, 1874, p. 190 (Chria. 1875). 



Heincke, Natiirg. d. Herings, Teil I, Text, p. LIX, etc. (Berlin 1898). 



Lilljeborg, Sveriges och Norges Fauna, Fiskarne, III, p. 74. (Upsala 



1891). 



