22 R. COLLETT. [No. 7. 



fiskedes en Slags „Storsild" udenfor Rødø i Helgeland, hvis løse 

 Rogn bedækkede Bunden af Baaden, medens den roedes tillands. 

 Disse Stimer, der ifølge Meddeleren ^ vare uden Handelsværdi, 

 holdt sig under Land hele Høsten og Vinteren udover, indtil de 

 atter forsvandt i Maris det næste Aar. En saadan Stamme har 

 senere ikke været iagttaget paa dette Sted. 



Den 8de— 10de October 1898 traf Dr. Rømer og Schaudinn 

 nyklækkede Sildelarver i Mængde ved Tromsø, samt i Vest-Fin- 

 marken i Sørøsundet og ved Troldfjord; disse have utvivlsomt 

 tilhørt en sommerlegende Stamme, der har gydt i August eller 

 September^. 



En Gydning om Sommeren kan ligeledes foregaa, om Indi- 

 viderne befinde sig under abnorme Forhold. I 1884 iagttog 

 Dr. Buch^ hos en Del umodne Vaarsild (saakaldt Blodsild eller 

 Slosild), der Vaaren 1884 vare blevne udsatte i et naturligt og 

 afspærret Bassin, at enkelte Individer, der undersøgtes den 20de 

 Juni, vare næsten gydefærdige. 



1 Trondhjemsfjordens indre Dele forekommer en Sildestamme, 

 der opgives at gyde i Høstmaanederne; i Beitstadfjorden, hvor 

 denne Stamme kaldes Bottensild, fordi den helst fanges i 

 Bundgarn, der sættes paa det grundere Vand nær Bunden, 

 angives den at gyde i October. Denne Stamme ansees iøvrigt 

 ikke for at være særligt talrig. 



Størrelse. Den gydefærdige Havsild har i Regelen en 

 Længde af omkr. 325°^"^; Hovedmassen kan i enkelte Stimer 

 være omkr. SOO"^"^, i andre SSO"^"^ eller derover. De mindste 

 rognfyldte Havsild ere omkr. 260°^"^ lange. 



De gydefærdige Skagerrak-Sild have omtrent Størrelse som 

 Vaarsilden. Enkelte Stimer kunne ogsaa her beståa af store 

 Individer; af en Skibsladning, fanget ved Hvaler den 20de Nov. 

 1871, vare de fleste Individer 350'""\ undertiden indtil 365^^ 



> Edv. Havnø, Rødø, Breve af 1904 og 1905. 

 ' Fauna arctica. B. II, p. 138. (Jena 1902). 

 3 Buch, Indberetn. Dept. Indre 1884, p. 14. (Chria. 1884). 



