1905,] MEDDELELSER OM NORGES FISKE I AARENE 1884 — 1901. 51 



Hos flere af de ældre Individer (fra Christianiafjorden) er 

 den øvre Sidekjøl afbrudt paa en eller begge Sider under den 

 forreste Del af Dorsalen. 



Forplantning. Gydetiden indtræffer i Christianiafjorden i 

 Sommermaanederne. Af 2 Hunner, fangede ved Moss 7de Juli 

 1875, var den ene allerede udgydt, den anden havde endnu det 

 halve Antal Æg i Behold. Hos en Han (Totall. MG'"'"), op- 

 taget i Drøbaksund 22de Aug. 1897, var Marsupiet fyldt med 

 klækkefærdige Æg; en Hun, optaget samme Dag (Totall. 137'^'^), 

 indeholdt ligeledes endnu Æg. 



Æggenes Antal hos den ovennævnte Han var 232 St. 



Æggene ere forholdsvis smaa; deres Diameter (i præpareret 

 Stand) er omkr. 1,05°^"^, og de ere saaledes blot halvt saa store, 

 som hos S. acus. 



Parringsdragt. Den ovennævnte ægbærende Han havde 

 en livlig tegnet Parringsdragt, ulig den, der fandtes hos de æg- 

 bærende Hunner. Legemets Bundfarve var mørkt grønagtig, og 

 hver af Kroppens Benplader tegnede med smaa hvidagtige Pletter, 

 stærkest paa Pladerne ovenfor Midtlinien; desuden er hver Plade 

 i den skarpe Siderand paa begge Sider af Marsupiet forsynet 

 med en særdeles distinct hvid Plet, en enkelt i hver Plade. 



Syngiiathiis typlile, Lin. 1758, 1766. 



Udbredelse. Af Landets Syngnather er denne den talrigste, 

 ligesom den synes at gaa længst mod Nord. 



Ved Landets sydlige og vestlige Kyster fmdes den, tildels i 

 stort Antal, paa Zostera-Bund idetminds,te op til Trondhjems- 

 fjorden, hvor den endnu paa gunstige Localiteter med Trawl- 

 nettet kan optages i Mængde; ifølge Dr. Dahls Undersøgelser 

 foretrækker den her sandet eller gruset Bund mellem Zostera 

 og Fucus, men er her, som overalt, sparsommere i Laminaria- 

 Regionen. 



Nordenfor Trondhjemsfjorden er dens Udbredelse endnu 

 lidet kjendt. I 1881 modtog Tromsø Museum et Expl. fra Bol- 



