140 R. COLLETT. [No. 7. 



Farven viser oventil de første Spor af (de Udvoxedes) hvid- 

 agtige Plelter; men ingen af de sorte Slimpore-Rækker ere her 

 fremkomne. Undersidens Bnndfarve er temmelig lys, og her ere 

 de sorte Punctpletter allerede særdeles tydelige, især paa Snuden; 

 ogsaa de langagtige Punctpletter paa Bugpartiet ere tilstede. 



Føde. Hos Individer fra Trondhjemsfjorden har Føden be- 

 staaet af Crustaceer og P'iske. 



Saaledes indeholdt 3 Individer, undersøgte af Gonserv. Storm 

 i 1881, alle Pandalus borecdis, et enkelt tillige Pasiphae tarda; 

 hos et andet fandtes et Expl. af en Sebastes marinus, (hvis 

 Totall. var 320°^"). 



Flere til Chria.-Museet indsendte Individer fra samme Localitet 

 (Jan. 1899) indeholdt hgeledes hov eåsageligt Pandalus bor ealis; 

 desuden Dele af Fiske. 



Det ovenfor omtalte unge Ind. fra Christianiafjorden (Marts 

 1902) indeholdt alene Pandalus. 



Raja fullonica, Lin. 1758, 1766. 



Udbredelse. Næb-Rokken tilhører Landets hyppigere 

 Arter, og forekommer, ialfald paa visse Localiteter, i stort Antal. 



Den er udbredt langs hele Landets Kystlinie idetmindste op 

 til Nordcap, og sandsynligvis ogsaa i Østfinmarken, skjønt intet 

 Individ er med Sikkerhed undersøgt herfra. Den er hovedsage- 

 ligt bunden til det noget dybere Vand, og træffes helst i en 

 Dybde af 90 og ned til 550 Meter, (eller mere). 



I Skagerrak og Christianiafjorden er den sparsommere, end 

 ved Landets Vest- og Nordkyst, men jeg har dog undersøgt flere 

 Exeniplarer, optagne under Linefisket i Vinter- og Vaarmaane- 

 derne lige inde ved Drøbak. 



Særdeles hyppig er den i Bergensfjordene, samt i Trond- 

 hjemsfjorden ; nordenfor dette Punct ere Individer kun sjeldent 

 undersøgte, men den forekommer sandsynligvis overalt paa Dyb- 

 derne langs Nordland og Lofotens Kyster, da jeg i Juli 1894 

 fandt den talrig ved Andenæs,, (paa Vesteraalens Nordside). 



