8 Kraniet. 
sphenoideum, Hustzer, PARKER); men hos många andra fiskar till-- 
komma ännu ett par, nemligen de små vingarne (ale parve 
eller o. orbitosphenoidea, Huxter, PArkKEB). — Os basisphenoi-- 
deum") är ett litet Y-formadt ben, som har sitt läge ungefär 
vid kraniets midt, dock närmare intill dess nedre än dess öfre 
kant, och som med sin öfre klufne del bidrager något att 
framtill bilda den undre väggen uti hjernskålen, och med 
sin nedre enkle del bildar en skiljevägg mellan de båda sido- 
delarne af ögonmuskelkanalen. Det har ett snedt framåt och 
nedåt liggande läge. Hvardera sidodelen af dess bakre två- 
klufne och större del gränsar baktill till o. prooticum och upptill 
till o. alisphenoideum. Mellan dessa sidodelar ock de nedre hori- 
sontella och med hvarandra förenade delarne af o. prootica är 
ett hål, vid hvilket glandula pituitaria har sitt läge. Afståndet 
mellan den bakre delen och o. parasphenoideum upptages af 
ögonmuskelkanalen. Då kraniet betraktas från sidan, är basi- 
sphenoibenets bakre del dold dels af den främste delen af o. 
prooticum, och dels af det något bakom midten af parasphenoid- 
benet från detta uppstigande sidoutskott, som ofvan blifvit om- 
nämndt under namn af ala basitemporalis ossis parasphenoidei,. 
men dess främre enkle del är synlig framom de nämnda benen, 
och hvilar med sin främre och undertill urhålkade ände på para- 
sphenoidbenets öfre skarpe köl. — ale magne eller o. alisphe- 
noidea?), som äro större än basisphenoidbenet, men betydligt 
mindre än o. prootica, hafva sitt läge mellan det nämnda basi- 
sphenoidbenet, pannbenen och o. sphenotica, och vid inre sidan 
af deras frie främre, här något urbugtade kant utgå ögonner- 
verna från hjernkapseln. Baktill och nedtill gränsa de till o. 
prootica, och den sutur, som baktill förefinnes mellan dem och 
dessa ben, synes i fördjupningen ett stycke framom bryggan å 
sistnämnda ben gående snedt uppåt och bakåt. Den sutur, som 
undertill förefinnes mellan dem och dessa ben, är otydlig och: 
går långsåt den rygg, som bildas af dem och o. prootica ge- 
mensamt och som utlöper i dessa sednares främre trubbige spets. 
1) Detta ben har af G. CUVIER (Hist. nat. des Poissons, Tome I, 
pag. 325) fått benämningen sphénoide antérieur, och sannolikt ansetts vara 
homologt med däggdjurens främre kilben. 
2) Af G. CUVIER (anf. st. pag. 324) har detta ben blifvit ansedt så- 
såsom motsvarande kilbenets lilla vinge hos däggdjuren, och derföre fått 
benämningen atile orbitaire. 
