Kilbens-apparaten. 9 
Nedtill gränsa de dessutom till basisphenoidbenet, men den su- 
tur, som förefinnes dem emellan, är ej synlig utifrån, emedan 
den är här betäckt af o. prootica. Upptill gränsa de bakerst 
till 0. sphenotica och främst till pannbenen. På inre sidan af 
hjernskålen äro de något mera utbredda än på den yttre. Fram- 
om deras främre fria kanter är den hinnartade eller till en del 
af hyalinbrosk bildade skiljeväggen mellan ögonhålorna, och här 
synes intet spår af någon förbening, som kan antyda ale parve 
eller o. orbitosphenoidea, och de nämnde kanterne äro ganska 
långt skiljde från hvarandra, hvadan den benartade hjernkapseln 
framtill är öppen, och genom denne öppning utgå både ögon- 
nerverne och luktnerverne. — Os parasphenoideum ") eller bi- 
kilbenet är ett långsträckt undertill glatt och hvitt ben, som 
bildar större delen af det fasta kraniets undre kant. Det är 
bredare baktill och här grundt och något ojemnt inskuret, och 
i den främre jemnsmale änden djupt klufvet. Dess bredaste del 
är den som undertill och till en del äfven på sidorna begränsar 
ögonmuskelkanalen, och här äro, såsom redan ofvan blifvit an- 
fördt, de basitemporale vingarne belägne. Undertill är det kon- 
vext, och ofvantill å större delen af dess längd köladt. Baktill 
gränsar det till basioccipitalbenet, och framtill till plogbenet, 
som med en lång spets inskjuter i dess främre klufne ände. Här 
sträcker det sig nästan lika långt fram som sidosilbenen (0. ect- 
ethmoidea), hvilka begränsa det på sidorna. Upptill gränsar 
det bakerst till basioccipitalbenet och framom detta till o. pro- 
otica, den främre änden af o. basisphenoideum samt den mem- 
branöse och till en del broskartade skiljeväggen mellan ögon- 
hålorna, hvilken framtill utgöres af de otydliga och med hvar- 
andra sammansmälta samt af hinna och hyalinbrosk bildade 
1) Af CUVIER har detta ben fått benämningen "sphénoide principal” 
(anf. st. pag. 327). R. ÖwEN (Anatomy of Vertebrates, vol. I, pag. 96— 
98), som för det mesta följer CUVIER'S åsigter om homologierna mellan fi- 
skarnes och de högre ryggradsdjurens kranialben, har kallat den bakre de- 
len af detta ben ”basisphenoid” och den främre delen ”presphenoid”, anta- 
gande, att det är bildadt af 2:ne sammansmälta ben, ehuru det i verklig- 
heten. är ett enkelt ben. HUXLEY (Lectures on the Elements of compara- 
tive Anatomy, pag. 170) har sedermera visat, att det är skiljaktligt från 
däggdjurens kilben, och derföre gifvit det ofvan anförda namn, och uti 
denna åsigt har PARKER förenat sig med honom. 
