10 Kraniet. 
ossa sphenoideum anterius och orbitosphenoideum"). Betraktadt 
från sidan visar sig parasphenoidbenet nästan alldeles rakt, och 
företer blott en helt obetydlig och hos äldre individer knappt 
märkbar böjning under de basitemporale vingarne. Detta bens 
förbening är enligt Huxrey perichondrisk, och enligt PARKER sub- 
mucös, och det afviker således uti den samma från kilbenet 
hos de högre ryggradsdjuren. Derifrån afviker det äfven deruti, 
att det ej bidrager till bildandet af hjernskålen. 
4. Plogbenet (vomer) är liksom föregående ett enkelt 
ben, som undertill bildar det längst framstående partiet ar det 
fasta kraniet, och som derjemte lätt kännes från alla de an- 
gränsande benen derigenom att det å undre sidan af dess främre 
ände är beväpnadt med tänder, af hvilka en af de mellersta är 
större än de andra. Det är tjockare framtill, och nästan klubb- 
formadt. och der å undre sidan något urhålkadt, och der bakom 
slätt och konvext, och dess bakre del är smal och tillspetsad 
samt, såsom redan blifvit anfördt, långt inskjutande i den främre 
klufne delen af parasphenoidbenet, så att dess bakerste spets är 
belägen ungefär midt under ögonhålorna. Framom parasphe- 
noidbenet begränsas det på sidorna af sidosilbenen, och upptill 
bakerst af det broskartade mesethmoidbenet eller lamina per- -: 
pendicuwlaris, samt främst af det förbenade supraethmoidbenet. 
3. Silbens-apparaten. — Till denne höra fyra ben: 2:ne 
sidosilben (ossa ectethmoidea, PaArker?), 1 midtelsilben (os mes- 
etlimoidceum, Parker?) och ett öfre silben (os supraethmoideum, 
Parker?), af hvilka det 2:dra i ordningen blott utgöres af brosk 
1) I främre delen af denne genomsigtige skiljevägg är ett stort run- 
dadt hål, som synes motsvara de hål, för luktnerverne å de sammanvuxna 
orbitosphenoidbenen, som PARKER anför såsom förekommande hos laxen, 
sägande ”— — and the perforation for the ”olfoctory crus” is in the orbito- 
sphenoid." (Philos. Transact. vol. 163, pag. 106, pl. VII, fig. 3, 4 & 10,1). 
Ehuru luktnerverne här icke passera genom nämnde hål, utan utgå från 
hjernkapseln längre tillbaka, synes det dock antagligt, att de oförbenade 
presphenoid- och orbitosphenoidbenen sträcka sig ända fram till nämnda 
hål, och att den mediane broskartade delen af silbenet således icke här bi- 
drager till bildandet af skiljeväggen mellan ögonhålorna, emedan i fråga 
varande hål sitter allra främst i denne skiljevägg. 
2) The Morphology of the Skull, pag. 72. HUXLEY (Lectures on the 
Elements of Comparat. Anatomy, pag. 174) hade dock redan förut påvisat 
deras rätta betydelse, ehuru han kallade dem prefrontalia. 
3) Philosoph. Transact. vol. 163, pag. 98. 
4) The Morphology of the Skull, pag. 74. 
