20 Kraniet. 
är isynnerhet framåt bågformigt böjdt inät, och å yttre sidan 
är, liksom hos artikularbenet, en trubbig långsgående köl långs 
den vinkel, som den vertikale och den horisontelle delen bilda 
med hvarandra, och baktill är det klufvet. Det är framtill be- 
tydligt afsmalnande, men dess främre inåt böjde ände är verti- 
kalt afbuggen. På undre sidan af det samma märkas 3:ne fora- 
mina, af hvilka de 2:ne bakre äro stora. 
5. Några ytliga membranben eller mukösa (Par- 
KER) ben i närheten af ögonhålorna och framom och 
bakom dem. — Dessa ben äro i allmänhet pariga, tunna 
och svaga, och vanligen försedda med en eller flera slemkanaler 
å yttre sidan. Det främsta paret har sitt läge ofvan nässäckarne, 
på hvardera sidan af det öfre silbenet, och de hafva derföre fått 
namnet ossa nasalia!?), ehuru de svårligen kunna anses homo- 
loga med. de högre ryggradsdjurens näsben. De äro temligen 
små och å den bakre nässäckarne betäckande delen utbredda, 
och ofvan vid den inre kanten urhålkade, och från denne ur- 
hålkning går en slemkanal framåt längs genom deras främre 
smalare del. Ofvan supraorbitalkanten träffas stundom hos andra 
fiskar, men ej hos denne, ett litet ben, som fått namnet os supra- 
orbitale. Från den yttre delen af o. ectethmoideum till o. sphe- 
noticum sträcker sig en rad at sex ben, som bilda en båge un- 
"der ögat eller orbita, och derföre af Cuvier blifvit benämnda 
”sous-orbitaires”, och af sednare författare ossa infraorbitalia. 
Det främsta af dessa, som med en urhålkad ledknapp artikulerar 
med sidosilbenet, är vida större är något af de andra, och t. o. 
m. större än de alla tillsammantagna, och har på grund af sitt 
läge af Cuvier?) ansetts kunna vara homologt med de högre 
ryggradsdjurens o. lacrymale, och uuder detta namn förekommer 
det sedermera ännu hos Owen och Parker. Det är framtill bredt 
och trubbigt afrundadt, samt är bredast å det ställe, der led- 
knappen är belägen. Derifrån är det bakåt starkt afsmalnande, 
1) HuxLEY (Lectures on the Elements of Cemparat. Anat. pag. 175) 
yttrar, att de sannolikt äro homologa med menniskans näsben, och PARKER 
(The Morphology of the Skull, pag. 74) bibehåller den af HUXLEY åt dem 
gifne benämningen ”nasals”. De hafva emellertid långt förut af: G. CUVIER 
(Hist. nat. des Poiss. T. I, pag. 337) blifvit identifierade med de högre 
ryggradsdjurens näsben och erhållit namnet ”nasal”. Af OWEN (Anat. of 
Vertebrates, pag. 101) hafva de blifvit benämnda ”turbinals”. 
2) Hist. nat. des Poiss. T. I, pag. 337. 
