EV 
tid särdeles god och tillfyllestgörande handledning för studiet 
öfver våre fiskar, äfven med afseende på dettas praktiska 
betydelse. kan derför, liksom denne utmärkte författares andra 
faunistiska arbeten, med allt skäl anses såsom epokgörande 
för vårt inhemska studium. Innan det 3:dje eller sista häf- 
let af NILssons fiskfauna utkom hade inom vårt granrike, 
Danmark, framl. Professor H. KRöverR afslutat sitt stora, 
grundliga och noggranna verk: Danmarks Fiske, i 3:ne digre 
delar, som utkommo under åren 183S$8—1853, och som full- 
ständigt redogöra för Danmarks då kända fiskfauna. Då den 
närmaste öfverensstämmelse råder mellan Danmarks och vår 
Svenska fiskfauna, följer deraf, att detta verk äfven är af 
stor vigt för studiet af våre Svenske fiskar. Bland de Sven- 
ske författare, som under en senare tid med sina skrifter lem- 
nat wvigtiga bidrag till belysande af vår Svenska fiskfauna, 
må företrädesvis nämnas: framl. Intendenten, Professor A. W. 
MALM, dels genom spridda afhandlingar i Öfversigt af K. 
Vetensk:s Akademiens Förhandlingar, 1 Göteborgs K. Veten- 
sk:s och Vitterh:s Samhälles Handlingar och i de Skandina- 
viske Naturforskaremötenas Förhandlingar, och dels genom 
Göteborgs och Bohusläns Fauna af år 1877; framl. Fiskeri- 
intendenten, Doktor HJALMAR WIDEGREN, genom stina afhand- 
lingar om våre Salmonider i Öfversigt af K. Vet. Akade- 
miens Förhandlingar 1862 och 1564, och genom sina fiskeri- 
uppgifter i K. Landtbruks-Akademiens skrifter; samt Inten- 
denten vid Naturhistoriska Riksmuseum, Professor F. A. Smitt, 
genom sitt af K. Vetenskaps Akademien prisbelönta, grund- 
liga arbete: »Kritisk Förteckning öfver de i Riksmuseum be- 
fintliga Salmonider», af år 1886, i K. Sv. Vet. Akad:s Hand- 
lingar, Bd. 21. Af A. LJUNGMAN, ÅA. BoECK, G. VON YHLEN 
och Fin. TRYBOM hafva wvigtiga bidrag lemnats till kännedo- 
men om Ssillens och skarpsillens naturalhistoria och om sill- 
fisket i Bohuslän och i Kattegat för öfrigt. Till belysning 
af ålens naturalhistoria hafva värdefulla bidrag lemnats af 
Fiskeriinspektören Rup. LUNDBERG. — Till kännedomen om 
Norges fiskfauna hafva under en senare tid särdeles betydel- 
sefulla bidrag företrädesvis blifvit lemnade af framl. Prof. 
LAUR. ESMARK rörande Finmarkens fiskfauna, i Förhandlin- 
garne vid naturforskaremötet i Christiania år 1868, och i 
synnerhet af Prof. RoBErt Conrrett i Christiania, som i tal- 
