62 Aborrfiskar. 
12 (vanligen det sednare) mjuka strålar, af hvilka den siste är 
dubbel. — Bröstfenorna äro temligen smala, af en snedt ellip- 
tisk form, och räcka med deras bakre spetsar något bakom mid- 
ten af I1:sta ryggfenan hos yngre, och ungefär till denua midt 
hos äldre. Deras strålar, som alla äro mjuka ?!), äro till antalet 
16. — Bukfenorna, som hafva deras fäste något bakom fästet för 
bröstfenorna, och som med deras spetsar nå något bakom spetsarne 
af dessa, hafva 1 taggstråle och 5 mjuka strålar. — Stjertfenan, 
som är djupt inskuren eller klufven, och med ungefär likstora 
och tillspetsade flikar, har 17 fullständige strålar, och af desse 
9 i den öfre och 8 i den undre fliken. — Fjällen äro små och 
tunna ctenoidfjäll, med 5 till 8 radiära fåror, som utgå från en 
punkt som är belägen bakom fjällens midt, och utlöpa i den främre 
i huden instuckne kanten. der de genom grunda inskärningar 
bilda ett motsvarande antal korta och afrundade flikar eller tän- 
der. Vid deras bakre frie del hafva de å yttre sidan radiära 
ojemnheter som sluta med smärre taggar i bakre kanten.?) Fjäl- 
lens antal i sidolinien är 90 till 100 eller något mera. — Färgen 
i allmänhet något ljusare och klarare hos de yngre. Ryggen 
gråbrunaktig eller grågrönaktig, stundom med grågul anstryk- 
ning. Denne färg ljusnar nedåt sidorna, der den upptill är 
silfvergrå och nedtill silfverhvit. Buksidan gulhvit, framom buk- 
fenorna mera hvit. På ryggen och sidorna äro brunaktiga eller 
svartgråaktiga tvärgående och mer eller- mindre tydliga fläckar, 
som hos yngre bilda 10 till 12 tydliga tvärband, mellan hvilka 
då äfven förmärkas mindre fläckar af samme mörke färg. Ryggfe- 
norna gråaktiga, stundom stötandei gredelint, och med flera rader 
svartaktige eller mörkbrune fläckar, som äro tydligare på 1:sta 
ryggfenan. Bröstfenorna blekt grågulaktigt hvita, och buk- och 
analfenorna af bukens färg. Stjertfenan något blekare än 2:dra 
ryggfenan och med ändå otydligare mörke fläckar. 1Imns silfver- 
hvit med messinggul anstrykning och upptill med svartaktig 
skuggning. 
Enligt C. U. Exström?) är den gös, som förekommer i haf- 
vet i Mörkö skärgård något olik den vanlige och anses af honom 
1) Enligt NILSSON skulle den öfverste och den nederste strålen vara 
enkla, och enligt MALM blott den förre; men då desse strålar blifvit ske- 
letterade, har det visat sig, att de äro ledade. 
2) Se för öfrigt ÅA. ENGSTRÖM, anf. st. pag. 19, tab. I, fig. 5—7. 
3) K. Vet. Akad:s Handl. 1831, pag. 94. 
