36 Fjärsingfiskar. 
derutanför blåaktige fläckar. Bröstfenorna och bukfenorna blekt 
gula eller ock hvitaktiga, de förra stundom upptill vid basen 
grönaktiga. Iris silfverhvit närmast pupillen. Stjertfenan vid 
spetsen svartaktig eller ock gråbrunaktig och der innanför med 
grågula, blå och stundom gröna fläckar. 
Skelettet: Kraniet utmärker sig genom en mängd små spet- 
sige knölar, som göra hjernskålens öfre och infraorbitalbenens 
yttre sidor skråfliga. Det är baktill något nedtryckt, så att dess 
bredd derstädes är mycket större än dess höjd. Mellan hvar- 
dera sidan af basioccipitalbenet och den främre kanten af post- 
temporalbenet är ett trådformigt brosk, som således fäster det 
sednare benet vid det förra. Supraoccipitalbenets vertikala ut- 
skott sträcker sig icke längre tillbaka än o. exoccipitalia och 
pterotica. Konkava ledytor eller ledknappar förefinnas å o. exoc- 
cipitalia. Bassioccipitalbenet undertill och parsphenoidbenet bak- 
till och undertill äro långsåt konkava. O. opisthoticum är di- 
stinkt. Pannan är långsåt konkav. De ofvan främre orbital- 
kanten befintlige båda taggarne hafva sitt läge på o. ectethmoi- 
deum och der äro dessutom 1-—2 andra rudimentäre sådane. Det 
främsta infraorbitalbenets främre ände har en tvärt uppstigande 
tagg, så att vid förbiseende af denne nämnde ände synes 
vara tvär och trubbig. Plogbenet är kort, och dess tandfält är 
trubbvinkligt. - Hyomandibularbenet har å yttre sidan framom 
öfre änden af förlocket ett framåt rigtadt spetsigt utskott. Post- 
temporalbenet upptill och baktill och supraclavicularbenet upp- 
till och framtill äro i kanten skarpt tandade. BScapularfenestran 
är stor, elliptisk, samt icke omsluten af scapula framtill. O. 
coracoideum är stort och nedtill och framtill tvådeladt. 
Fjärsingen förekommer i hafvet hos oss från södra delarne 
af Östersjön till södra Norge, upp till trakten af Bergen, men ej 
längre åt norden. I södra Östersjön är den sällsynt, och har 
enligt S. Nirsson der erhållits i sillgarn under Augusti och Sep- 
tember månader. I norra delen af Öresund och i Kattegat, vid 
nordvestra Skånes, ITallands och Bohusläns kuster är den der- 
emot under den varmare årstiden en ganska allmän fisk, som 
på vissa ställen (t. ex. norr om Limfjorden och vid Lässö) en- 
ligt Krörer!) under vissa perioder uppträder i sådan mängd, 
1) Danmarks Fiske, Bad. I, pag. 67—68. Här nämnes, att man vid de 
anförda ställena iakttagit, att den i sin förekomst är periodisk, och att den 
således på samma ställe under många år kan vara sällsynt, men derefter 
Återigen kan under någon tid uppträda i stor mängd. 
