Store Kungsfisken eller Ueren. JT 
stjerten, räknade hos större exemplar. H. Kkröver (Naturhist. 
Tidskr. 2:den Rekke, 1:ste Bd. pag. 273) har äfven för länge 
sedan uppgifvit samma antal. Vi få emellertid här anmärka, 
att vi icke tagit urostylen med i räkningen. Kraniet har nå- 
gon likhet med aborrens, men företer dock i flere delar väsendt- 
liga skiljaktigheter från det samma. Det fasta benhufvudet har, 
liksom aborrens, en tjock och trubbig, pyramidal form, men ut- 
märker sig vid första ögonkastet genom plattad hjessa, större 
ögonhålor, spensligare parasphenoidben, kortare bakre utskott å 
ossa pterotica, samt större höjd baktill. Denne höjd inne- 
hålles föga mer än 2:ne gånger i dess längd. Dess bredd här 
är emellertid något större än dess höjd. Sidonackbenen äro för- 
sedda med väl utbildade plattkonkave ledknappar eller ledutskott, 
för artikulationen med 1:sta ryggkotan. Öfre nackbenets verti- 
kala tunna bakre skifva eller utskott är mycket tunn och upp- 
till afrundad. Den platta hjessan slutar baktill med en rät trans- 
versell kant, som går tvärs öfver öfre nackbenet. Denne kant 
begränsas ut åt sidorna af longitudinelt öfver hjessbenen gå- 
ende och bakåt divergerande ryggar, som hvardera utlöpa uti 
en enkel spets. Innanför de främre ändarne af desse ryggar äro 
å pannbenen ett par afsatser, men inga taggar. O. epoticum 
är i bakre kanten upptill inbugtadt, och den å yttre sidan af 
bugten varande något större spetsen utskjuter något längre till- 
baka än det trubbiga o. pteroticum. Basisphenoidbenet är di- 
stinkt, men litet, och sakuar den främre till parasphenoidbenet 
nedskjutande delen, som finnes hos aborrfiskarne och en del 
andra, och står således icke i beröring med nämnde ben, samt 
har framtill en trubbig spets. Ögonmuskelkanalen är således 
enkel. De nedre sidorna af hjernskålen ofvan bakre delen af 
parasphenoidbenet äro starkt konvexa. Afståndet meilan de ut- 
skjutande sidodelarne af o. sphenoticum och o. ectethmoideum 
d. v. s. längden af ögonhålan, innehålles ungefär 21/, gånger 
i det fasta benhufvudets längd. Ectetmoidbenet slutar upptill 
i en skarp spets. Å öfre delen af pannan föreflnnas 3:ne långs- 
gående gropar. Något förbenadt orbitosphenoidben förefinnes 
icke, och alisphenoidbenet är litet. Suspensorial- och pterygo- 
paltinapparaternas ben äro 1 hufvudsaken liknande dem hos gö- 
sen och aborren. Mellankäks- och öfverkäksbenen likna äfven 
aborrens, men det förra har det främsta uppstående spetsiga ut- 
skottet högre, och det senare är baktill bredare, och der med 
Lilljeborg, Fiskarne. de 
