140 Simpfiskar 
svartbrune fläckar, som bilda mer eller mindre tydliga band. 
På bukfenorna förekomma alltid 3 till 4 mörka tvärband, och 
hos hanen är den ljuse färgen dem emellan mer eller mindre 
tydligen silfverhvit, och hos honan gulhvit eller hvitaktig. 
I afseende på könsskilnaderne må, utom hvad som redan 
är yttradt beträffande färg och storlek, anföras, att hanen har 
en tydligare och något längre genitalpapill, hvilken hos honan 
är ytterst kort; att hanen har en del af bröstfenornas strå- 
lar i bakre eller inre kanten sträfve af korte taggar, och den 
innerste strålen i bukfenorna i öfre kanten sträf af dylike taggar. 
Dessutom äro bröst- och bukfenorna hos hanen i allmänhet något 
längre, så att ofta de förra räcka förbi och de senare räcka till 
anus, och han har en något smärtare kroppsform. Pannan är 
hos honom smalare, så att dess minsta bredd innehålles 2:ne 
gånger i ögonhålans longitudinelle diameter, då hos honan denna 
bredd ej innehålles mera än 1!/, gånger i nämnde diameter. 
Den uti norre delen af Östersjön och i Bottniska Viken 
förekommannde rötstmpan ät något afvikande från den, som 
finnes vid våra vestra kuster, och företer någon anslutning till 
den varietet (Cottus scorpius, variet. groenlandica, Car. Lör- 
KEN), Som förefinnes vid Grönlands kuster. Till kroppsformen 
är den något smärtare än den vestlige formen, och blir icke 
så stor som den. Honans totallängd är vanligen 8 till 8!/, 
tum dec. m. och hanens D:o 6?/,, t., sällan 7 t. Kunölarne på 
hjessan, eller de ofvan bakre orbitalkanterne och på nacken äro 
högre än hos denne. Bröstfenorna äro vanligen något litet längre, 
så att de hos honan räcka till eller nästan till anus, och hos 
hanen t. o. m. räcka bakom den samme. Afståndet mellan den 
2:dra ryggfenans bas och midten af stjertfenans D:o är större 
än bredden af hjessfältet å yttre sidan af de det samma begrän- 
sande kölarne. Stjertfenan är något längre, så att den hos ho- 
nan innehålles ungefär 5!/, gånger i kroppslängden, då den hos 
den andre innehålles 6—6!/, gånger i denne längd. Denne form 
torde derföre kunna betraktas såsom en från glacialtiden qvar- 
varande något modifierad form”). 
1) Ben af ett exemplar af en med denne öfverensstämmande form 
af denna art hafva blifvit funna i glaciallera i närheten af Upsala vid gräf- 
ningen för jernvägen mellan Upsala och Stockholm samt förvaras å här va- 
rande Universitets zoologiska museum. 
