144 Simpfiskar. 
förmodas kunna vara ämnade till att hålla sig fast vid honan 
under parningen. — RKRötsimpan anses ej för att vara någon 
smaklig fisk, och endast honan skall stundom användas till föda 
af fattigt folk. Dess lefver skall i den östra skärgården stundom 
räknas såsom en läckerhet. 
4. Cottus quadricornis, Liss. 
Simpan eller Hornsimpan. 
På lhjessan förefinnas inge tydlige långsgående kölar, men 
ofvan de bakre kanterne af ögonhålorna finnas 2:ne, och på 
nacken 2:ne höge och vanligen mer eller mindre skråflige knö- 
lar. — Sidolinien. är utan taggar.  Förlocket har i bakre och 
undre kanterne 4 taggar, af hvilka den öfverste ej räcker till 
spetsen af gällockets tagg eller till bakre kanten af underlocket. 
RByggfenorna äro skilda. Bakre ryggfenams strålar äro sträfve. 
På ryggen och kroppssidorna förefinnas i allmänhet i huden 
rader af temligen store och skråflige benknölar. 
TR 0 DG a. gl Ne [Nan NOS NR Jt 
+3; stjf. 10—11"). ; 
Cottus quadricornis, LINNÉ: Fauna Sv. ed. li:da, pag 114. — 1761. 
3 ö A. J. ReEtTzIusS: Faune Suec. Pars I:ma, pag. 328. 
— 1800. 
CUVIER & VALENCIENNES: Hist. nat. des Poiss. T. 
IV, pag. 168 — 1829. 
Å C. U. EKsTRÖM: Fiskarne i Mörkö Skärgård: K. Vet. 
Akad:s Handl. 1831, pag. 317. — 1832. 
S. NILSSON: Prodromus Ichthyologie Scandinavice, 
pag. 98. — 1832. 
V. v. WriGHT, B. Fries & C. U. EKSTRÖM: Skandina- 
viens Fiskar, pag. 30, pl. VII, fig. 1. — 1837. 
S. NILSSON: Skandin. Fauna, 4:de delen, Fiskarna, 
pag. 80. — 1855. 
A. GÖUNTHER: Catal. of the Acanthopt. Fishes in the 
Coll. of the Brit. Mus., vol. II, pag. 166. — 1860. 
A. J. MALMGREN: Kritisk öfversigt af Finlands Fisk- 
fauna, pag. 8. — 1863. 
CHE. LUTKEN: Forelöb. Meddelels. om nord. Ulke- 
fiske; Vidensk. Meddelels. fra den naturhist. Foren. i 
Kjöbenh. 1876, pag. 375. — 1876 —1877. 
A. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 
300, TB 
” ” 
> Af desse äro 9 tvåklufne, och å de 7 börjar klyfningen inom mid- 
ten af deras längd. 
