Simpan. 151 
stra kusterna af Sverige och Norge förekommer den icke. Uti 
Skandinavisk Fauna anföres emellertid enligt uppgift af framl. 
Baron N. GYLLENSTJERNA, att den en och annan gång blifvit fån- 
gad i södra Kattegat i närheten af Kullaberg. Enligt A. V. 
Manx (Göteborgs och Bohusläns Fauna) har en gång ett exem- 
plar erhållits i Bohuslän i Nordre Elf 1 mil ofvan dess utlopp 
i Kattegat. En något förkrympt form af den förekommer dess- 
utom, enligt hvad vi redan yttrat, i sjöarne Vettern och Ve- 
nern på de djupare ställena !). Affiskare bosatte ä Gisselholmen 
i Mälaren i trakten af Engsö hafva vi erhållit den uppgift, att 
den under våren stundom erhålles derstädes i nämnde insjö, och 
att den oftare skall förekomma i den samme i trakten af Streng- 
näs. Vi hafva en gång erhållit Idothea entomon tagen ändå 
längre in i Mälaren 1 trakten af Vesterås, och anse det derföre 
för sannolikt, att hornsimpan äfven förekommer längre in i denne 
sjö. Att den under glacialperioden och något efter den samme 
hos oss haft en vidsträckt utbredning, bevisas af dess förekomst 
i Vettern tillsammans med andra Ishafvet tillhörande djur, 
och 1 Venern enligt hvad ofvan blifvit anfördt. Utom Sverige 
har den af A. J. MALmGrEn blifvit funnen ganska allmän i 
sjön Ladoga på 40 till 80 famnars djup, och Parras ?) uppgif- 
ver, att den förekommer i Baikal och i strömmar, som utfalla 
i den, och enligt F. Scmupr?) förefinnes den i Jenissei, samt 
skall vara talrik i denna flod närmare intill Ishafvet. Enligt 
A. J. MALMGREN?) förekommer den i Hvita Hafvet, och vi hafva 
således utan tvifvel härigenom den väg antydd, på hvilken den 
norrifrån invandrat till Finska och Bottniska Vikarna, då dessa 
stodo i samband med Ishafvet, eller rättare utgjorde delar af 
det samma. Enligt Parras förekommer den äfven vid Kamt- 
schatka, och RicHarpson?) har funnit den norr om 67:de nordliga 
1) Dess förekomst i Vettern anföres redan i ”Skandinaviens Fiskar”. 
2) Zoogr. Rosso-As. vol. III, pag. 127. 
3) Mém de PAcad. Imp: des Se. de S:t Petersb. VIT ser. T. XVIII, 
N:o 1, pag. 44. — 1872. 
4) Kritisk Öfversigt af Finlands Fisk-fauna, pag. 9. 
5) Fauna Boreali-Americana, Part. III, pag. 44, under namn af Cot- 
tus hexacornis; och Belcher: 'The last of the Aretic Voyages, vol. II, pag. 
:349. — Ehuru den här i fråga varande fisken allmänt blifvit antagen såsom 
Cottus quadricornis, skulle man dock kunna betvifla detta derföre att RI- 
CHARDSON för den blott uppgifver 3:ne förlockstaggar. 
