Oxsimpan. 53 
inträffar enligt C. J. SunpevaLrr !) i slutet af December och i Ja- 
nuari, och enligt G. C. Ceperström?) i November, December och 
Januari. Äfven af denna arten synes hanarne vara färre än ho- 
norna. Såsom föda är den mera smaklig än rötsimpan, och an- 
ses af somlige för en läckerhet. 
5. Cottus bubalis, EuPHRASÉN. 
Oxsimpan eller Dvergsimpan. 
Sidolinien är beväpnad med taggar, och rygyfenorna äro 
vid basen sammanhängande. Förlocket har i bakre och undre 
kanterne 4 taggar, och den öfverste af dem räcker åtminstone 
lika långt tillbaka som gällockets tagg, hvilken är sträf. Hyjes- 
san med 2:ne starke långsgående kölar, och det af dem be- 
gränsade fältet är aflångt. 2:dra ryggfenan med på sin höjd 
12 strålar. Gälhinnorna bilda icke någon gemensam fri kant 
under gälnäset. 
1 rf. 7—8; 2 rf. 10—-12; af. 3—-10; brf. 14—16; bf. 1-+ 
Is Stjä I. 
Cottus bubalis, EUPHRASÉN: Kongl. Vet. Akad:s nya Handl 1786, pag. 65, 
tab;, III, fig. 2.&).3.:— 1786. 
A. J. RetzIUs: Faun& SuecicX pars I:ma, pag. 328. — 1800. 
CUVIER & VALENCIENNES: Hist. nat. des Poiss. T. IV, pag. 
165, pl. 78. — 1829. 
5 ? S. NILSSON: Prodromus Ichthyol. Scandin., pag. 97. — 1832. 
3 2 C. U. EKSTRÖM: Fiskarne i Mörkö Skärgård; K Vet. Akad:s 
Handl. 1834, pag. 72. — 1835. 
ä AE WRriGHt, B. FRIES & C. U. EKSTRÖM: Skandinaviens Fiskar, 
häft. I & II, pag. 27, pl. 6, fig. 1 & 2. — 1836 & 1837. 
Zz Å H. KRÖYER: Danmarks Fiske, Bd. I, pag. 118 — 1838, 
5 : S. NILSSON: Skand. Fauna, Fiskarna, pag. 74, -—- 1855. 
3 Å W. YARELL: British Fishes, 3:rd edit. by J. RICHARDSON, 
vol. II, pag. 58 — 1859. 
5 z ÅA. GÖUNTHER: Catal. of the Acanthopt. Fishes in the Coll. 
of tke Brit. Mus. vol. II, pag. 164. — 1860. 
» ? R. COLLETT: Norges Fiske, Christ. Vidensk. Selsk:s Forh. 
1874, Tillegsh., pag. 29. — 1875. 
> 5 CHR. LÖTKEN: Forelöbige Meddelelser om nordiske Ulkefiske; 
Videnskabel. Meddelelser fra den naturhistor. Foren. i Kjö- 
2 - benhavn, 1876, pag. 377. — 1876—1877. 
1) Stockh:s läns K. Hush. Sällsk:s Handl. 6:e häft, 1855, pag. 178. 
2) Fiskodling och Sveriges Fiskerier, pag. 225, 242 och 243 
