162 Simpfiskar. 
Icelus uncinatus, H. KRÖYER: Naturhist. Tidskr. 2:den Rekke, Bad. 1, 
pag. 263. — 1844 —1845. 
Centridermichthys uncinatus, A. GÖNTHER: Catal. of the Acanthopt. Fishes 
in the Coll. of the Brit. Mus, vol. II, pag. 
172. — 1860. 
R. COLLETT: Norges Fiske, etc. pag. 31. — 1875. 
Chr. LÖTKEN: Forelöb. Meddelelser om nor- 
diske Ulkefiske; Vidensk. Meddelelser fra den 
naturhist. Foren. i Kjöbenh. 1876, pag. 379. 
—-1876 — 1877. 
5 3 R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i 
Aarene 1875 —78; Christ. Vidensk Selsk:s Forh. 
1879, pag. 14. — 1879. 
IDEM: Den Norske Nordhavs-Expedition, Zoo- 
logi, Fiske, pag. 29, pl I, fig. 7. — 1880. 
Den är en för fiskrarne obekant fisk, och har derföre icke erhållit nå- 
” ”e 
gon lokal benämning. 
Beskr. Längden stiger till omkring 100 millim. eller 313/5, 
tum dec. m.,' och den är således föga större än bergsimpan. Enligt 
LörKEeN är dess kroppsform ganska mycket föränderlig i mån af 
åldern. Hos de äldre är kroppen mera smärt, då den deremot hos 
de yngre är kort och klumpig. Hos de förre är hufvudet något hop- 
tryckt, och! innehålles 32/, gånger i totallängden, och hos de senare 
är det bredt och, nedtryckt, och inneh. omkr. 31/; gånger i nämnde 
längd. Baktill är kroppen hoptryckt, och framtill nästan trind. 
Ögonen äro stora, och pannans eller interorbitalrummets minsta 
bredd är: mindre än ögonlinsens diameter. Ögonhålans longi- 
tudinelle diameter är betydligt större än afståndet mellan den 
samma och nosspetsen. På nacken förefinnas 2:ne bakåt rigtade 
taggar, som hos de yngre äro högre och skarpare. Käkarne äro 
ungefär lika långt framstående... På bakre kanten af öfverkäken, 
strax framom munvinkeln är en mycket kort hudtråd, och en 
enkel sådan förefinnes vid den öfre kanten af ögonhålan. — För- 
locket har i bakre och undre kanterne 2:ne taggar, af hvilka 
den öfre är lång, mycket spetsig och böjd inåt samt rigtad bak- 
åt och uppåt, men dock icke räckande till spetsen af underloc- 
kets öfre flik. Den undre taggen är kort samt rigtad nedåt. 
— Tänderna äro särdeles fina, kardlika, sittande på mellan- 
käksbenen, underkäken och på främre delen af plogbenet och 
gombenen. — De båda gälhinnorna äro förenade under isthmus 
eller gälnäset, och bilda der en gemensam fri kant. Hvardera 
gälhinnans strålar äro 6. — Huden är öfver allt slät och utan 
a 
