174 Simpfiskar. 
denne del af hufvudet (nosen) är åt sidorna kullrig. Hos unga. 
exemplar är denne profilkonturens stupning starkare och något 
mera konkav. Ofvan och på sidorna är hufvudet helt och hållet 
betäckt af en hård och för det mesta radiärt skroflig benbekläd- 
nad. Pannan mellan ögonen är grundt konkav, och hos honan 
ungefär lika bred som, och hos hanen något bredare än ögats 
vertikale diameter. Hos de yngre är den något djupare konkav 
samt smalare än ögats vertikale diameter. . Ögats longitudinelle 
diameter är ungefär lika med !/, af nosens längd. Bakom hvart- 
dera ögat är å sidan af hjessan en bugtig och skroflig kant, 
som baktill slutar vid den bakåt riktade skarpe spetsen af post- 
orbitalbenet. Ofvan den främre orbitalkanten äro 2—3 skarpe 
taggar å ectethmoidbenet. Det främsta infraorbitalbenet har 
framtill vid nosspetsen några korta taggar. Öfverkäken, som i 
spetsen är urnupen, räcker något framom den undre, och den 
är å yttre sidan till en del täckt af de stora infraorbitalbenen. 
Dessa bilda ett pansar på hufvudets sidor. Det 2:dra af dem 
har blifvit utträngdt från orbita af det 3:dje, och har fått sin 
plats under dettas nedre kant, men både det, det 3:dje och det 
bakersta äro baktill starkt fästade vid förlocket, och den kant,: 
hvarmed det 3:dj2 är fästadt, är särdeles bred. Af näsborrarne 
är den bakre störst och utgöres af en sned springa, och den har 
hos hanen sitt läge ungefär midt emellan orbita och nosspetsen, 
och hos honan något närmare den förra. " Näsbenen hafva samma 
radiärt ruggiga yta som de andra betäckande benen. Öfver- 
käksbenet räcker tillbaka under främre orbitalkanten. — För- 
locket, som å yttre sidan är radiärt ruggigt, har i sitt nedre bakre 
hörn ett par större taggar, nedanför desse en afrundad bugt och 
nedom denne en konvex kant, som är väpnad med dels gröfre 
och dels mindre, taggar eller tänder. — Det å yttre sidan ra- 
diärt knottriga gällocket är subtriangulärt och har 2:ne store 
taggar, af hvilka den ene, som är särdeles lång och spetsig, 
har sitt läge i dess bakre hörn, och den andre, som är något 
mindre, är belägen i öfre kanten. Det är starkt fästadt vid för- 
locket och företer föga rörlighet. — Underlocket och mellan- 
locket äro små och obetydliga ben, som sitta fästade, det senare 
innanför det förra, dels till det nedre hörnet af gällocket och 
dels till det nedre bakre hörnet af förlocket. — Gällinnans 
strålar äro 7, sittande i 2:ne grupper, af hvilka den främste 
innehåller 3:ne. Båda gälhinnorna äro skilda. — Tänderna äro 
