Grå Hafsrudan. 2105 
bildad af fjällen och interspinalbenen, uti hvilken dessa fenor 
till en del kunna nedläggas. På stjertfenan sträcka sig fjällen 
ut till dess midt. — Färgen är något vexlande: blågrå med 
ljusare och mörkare långsgående ränder och rödbrun nos (NI.s- 
son); silfvergrå med rödgul och gyllene glans, i synnerhet längs 
gidolinien, omkring ögonen, på en del af nosen samt på förloc- 
ket, och på hufvudets öfre nakna sida brunaktig (Correrry); kin- 
derna köttfärgade, öfre delen af hufvudet, trakten omkring ögo- 
nen och en del af kinderna lifligt bruna, främre och öfre delen 
af ryggen dunkelt grön och kroppen för öfrigt rödaktigt gul 
med irreguliera mörka bruna linier (J. Cove); gråaktigt grön 
med mörkare långsgående linier och svartgrå fenor (GÖSNTHER). 
Iris rödaktigt pomeransgul (YARRELL). 
AF Skelettet: Kotornas antal är 24, och af dessa höra 10 
till bålen. Pannbenen hafva långs midten en hög konvexitet, 
genomborrad af åtskilliga hål, men deras superciliardel är tunn. 
Från denna konvexitet fortsättes bakat ett högt triangulärt 
utskott eller kam å öfre nackbenet. De bakre infraorbitalbenen 
bilda en smal ring, från hvars inre sida utgår en konkav ben- 
skifva, som uppbär ögongloben och som artikulerar med pterygoid- 
benet. Hjernskålens basaldel är något hoptryckt. Bäckenbenen 
äro långsträckta, och hvartdera är bildadt af 3:ne lameller, 
som äro nästan lika mycket utvecklade (GÖNTHER). 
Denne fisk har egentligen sitt hem i hafvet utanför Eng- 
lands och Frankrikes kuster samt i Medelhafvet"!), och den går 
i Atlantiske Oceanen söderut åtminstone till Canariska Öarna. 
I närheten af Sverige har den blott en enda gång blifvit an- 
träffad, då ett exemplar af 16 tums (vkm) längd, enligt hvad 
som uppgifves i Skandinavisk Fauna, år 1840 blifvit fångadt 
”vid Skånska kusten”. I närheten af Norges kuster har den 
åtskilliga gånger anträffats, och i Skand. Fauna uppgifves, att 
d. v. Lektor Esmark redan 1844 erhållit 3:ne exemplar, som 
blifvit fångade i Christianiafjorden, och det ena af dessa, som 
enligt Correrr var taget d. 22 Sept. 1837, har en totallängd 
af nästan 450 mill. eller 15 tum dec.m. Enligt Corrert har 
sedermera ett föga mindre exemplar blifvit fångadt derstädes d. 
; 1) Den i Medelhafvet förekommande har af CUVIER & VALENCIENNES 
blifvit betraktad såsom en egen art och fått namnet Canth. vulgaris, och 
den, som förekommer vid Frankrikes vestra och norra kuster och vid Eng- 
land, af samme författare blifvit benämnd Canth. griseus. 
