Fläckpagellen. 2 
en början temligen spetsiga, så att äfven på den bakre delen 
af underkäkens dentalben äro tänderna 1 den yttersta raden 
temligen långa och föga trubbiga. Innanför dem äro emeller- 
tid härstädes ett par irreguliera rader at tjockare och trubbi- 
gare tänder, så att äfven underkäken baktill är försedd med 
sådana. — Ryggfenan, som börjar midt öfver bröstfenornas 
fästen, har 12 temligen starke och tjocke taggstrålar, af hvilka 
a:dje—6:te äro de längste, samt 11 till 12 mjuke strålar, af 
hvilka den bakerste är dubbel. Den taggstrålige afdelningen, 
som är 1>/, gånger längre än den mjukstrålige, kan nedläggas 
i en i ryggkanten varande ränna. — Ånalfenan, som är föga 
längre än den mjukstrålige afdelningen af ryggfenan, och börjar 
under dess början samt slutar obetydligt bakom den, har 3 
taggstrålar och 12 mjuke strålar, af hvilka den bakerste är 
dubbel. — Bröstfenorna äro snedt tillspetsade och långa samt 
räcka till analfenan, och hafva 16 strålar. — Bukfenorna hafva 
sina fästen föga bakom bröstfenornas, och räcka på långt när 
icke till anus, samt hafva 1 taggstråle och 5 mjuke strålar, 
som äro längre än den förre. Vid yttre sidan af och ofvan 
hvardera bukfenans bas är ett tillspetsadt, af fjäll bildadt bi- 
hang. — Stjertfenan är djupt inskuren, med den öfre fliken 
något längre, samt med 17 fullständige strålar och 4—5 ofull- 
ständige å hvardera sidan. Fjällbetäckningen på den sträcker 
sig ut till dess midt. — Fjällen äro temligen stora, hårda och 
fast sittande samt väl utbildade ctenoidfjäll. De större hafva 
en nästan qvadratisk form, med 7—9 radiära fåror samt mot- 
svarande inskärningar i den instuckne kanten, och med fine 
taggar i den frie kanten. På midten af kroppen äro de långs- 
gående fjällraderna omkr. 23, och af dessa 6 ofvan och 16 un- 
der sidolinien, som räknar 65—70 fjäll, och icke sträcker sig 
ut öfver stjertfenans bas. Den (sidolinien) är parallel med 
ryggkanten tills nära stjertfenan, der den sänker sig nedåt till 
midten af dennas bas. Med undantag af stjertfenan äro fenorna 
icke fjällbetäckta. — Färgen är något föränderlig med hänsyn 
till den röde färgens större eller mindre intensitet. Ryggen är 
mörkt eller brunaktigt röd, och denne färg ljusnar nedåt, så 
att sidorna äro silfvergrå med rosenröd skiftning. Buken är 
silfverhvit. MHufvudet ofvan gällocken och kinderna af samme 
färg som ryggen. Nedre delarne af hufvudets sidor ha samme 
färg som kroppssidorna. Ryggfenan röd och dess bakre afdel- 
