228 Slägtet Scomber. 
samma form och höjd som den 2:dra ryggfenan, och börjar strax 
bakom anus och obetydligt bakom början af den 2:dra rygg- 
fenan. Den har en kort men temligen tjock och fri taggstråle 
samt 12 mjuke strålar, af hvilka de 2:ne förste icke äro gre- 
nige och den siste är dubbel. Af de 2:ne förste mjuke strå- 
larne är den I1:ste otydligt och den 2:dre tydligt ledad. Denna 
fena slutar ungefär under slutet af den 2:dra ryggfenan. — 
Mellan stjertfenan och båda dessa sist nämnda fenorna (2:dra 
ryggfenan och analfenan) äro i öfre och undre kanterne af krop- 
pens stjertafdelning 5 småfenor (pinnule) på lika afstånd från 
hvarandra, och hvardera bestående af en bakåt rigtad och fram- 
till från basen grenig, mjuk stråle af ringa höjd. — Bröstfe- 
norna äro belägna i jemnhöjd med ögonen samt äro små och 
korta, och, då de ej äro utbredda, af en snedt och bredt lan- 
cettformig och föga spetsig form. De äro något kortare än un- 
derkäken, och hafva 19 ledade strålar, af hvilka de 2:ne öf- 
verste ej äro grenige, och de nederste äro särdeles korte. De 
nå med sine spetsar ett stycke bakom början af 1:sta ryggfenan. 
Från öfre kanten af deras fäste går å kroppen ett litet stycke 
hakåt en låg och trubbig afsats, intill hvilken den öfre kanten 
af deras basaldel passar, då de äro tryckta intill kroppen. — 
PBukfenorna hafva sina fästen något bakom fästena för bröstfe- 
norna, men framom början af 1:sta ryggfenan, och äro små 
samt, då de äro hoplagda, af en lancettformig form. De hafva 
1 smal taggstråle och 5 mjuke strålar, och de äro ungefär så 
långa som det främsta infraorbitalbenet, samt räcka tillbaka- 
lagda under eller föga bakom midten af 1:sta ryggfenan. — 
Stjertfenan är djupt inskuren, med tillspetsade och något ut- 
spärrade flikar, och den har 18 fullständige och ganska styfve 
strålar, samt å hvardera sidan 5 till 6 ofullständige d:o. — 
Fjällen, som äro cycloidfjäll, med talrika koncentriska strim- 
mor samt utan tänder och taggar, äro mycket små och tunna, 
ehuru tydliga, och hafva en oval eller ovalt-rundad eller ock 
triangulärt-rundad form, samt falla lätt utaf. Störst äro de 
ofvan och bakom bröstfenorna, och här äro de, i synnerhet hos 
stora exemplar, nästan dubbelt större än längre tillbaka. Det 
af de större fjällen bildade fältet bakom bröstfenorna sträcker 
sig blott föga ned under dessa fenors undre kanter. — BSido- 
linien, som är mörk och fullständig, börjar, såsom vanligt, nära 
öfre delen af gälspringan och går, ehuru något slingrig, paral- 
