Makrilen. 2030 
egne likar. Denna dess glupskhet har gifvit anledning till en 
gammal folktro, att den stundom skulle angripa såväl lefvande 
som drunknade menniskor, men denna folktro har ingen sanno- 
likhet för sig, och i Skandinavisk Fauna, hvarest en berättelse 
om en dylik händelse med en simmande yngling i Bohuslän 
återgifves, yttras dock möjligheten af att det hela kan vara en 
dikt. Den ofvan anförda egendomliga byggnaden af de ytterste 
gälbågarne, som gör dem skicklige till att verka såsom en sil- 
apparat, antyder, att den till stor del: 1lefver af smärre hafsdjur, 
sannolikt smärre kräftdjur af Copepodernas ordning, hvilka ofta 
träffas i dess mage. 
Redan 1865 iakttog G. O. Sars!), att makrilen, som vid 
den stundande leken mer eller mindre närmar sig kusten, lägger 
äggen (rommen) flytande vid hafsytan, der de undergå sin ut- 
veckling, och att de samma således icke fästas vid bottnen. 
Dessa ägg, som äro små och krystallklara, utmärka sig genom 
en stor och i ögonen fallande klar oljedropp eller oljekula. som 
har sitt läge vid deras öfre pol eller uppåt vända sida. Under 
leken eller äggläggningen är makrilen i stark rörelse och stry- 
ker omkring utanför kusterna i tätt packade stim, hanar och 
honor blandade om hvarandra, och så nära under vattenytan, 
att man redan på långt afstånd på hafsytans krusning kan be- 
märka dem (Sars). Äfven då går makrilen alltid emot ström- 
men och är mest i rörelse under en frisk bris. Leken inträf- 
far vid Norge enligt Sars + allmänhet under första hälften af 
Juli månad, utan tvifvel stundom något tidigare och stundom 
något senare. Det är troligt att den vid Bohuslän leker unge- 
fär vid samma tid. CO. U. Exström uppgifver Juni månad så- 
som dess lektid, men då han icke haft tillfälle att iakttaga le- 
ken, får denna uppgift tydas endast såsom en förmodan. De ur 
äggen komne ungarne äro enligt Sars mycket små och vatten- 
klare, med undantag af en liten förgrenad svafvelgul pigment- 
fläck på hvardera sidan bakom hufvudet. Dessutom hafva de 
då ännu i den bakre delen af ”buken” (förmodligen tarmkana- 
len) en återstod af den oljedropp, som före utvecklingen före- 
fanns vid äggens öfre sida. De makrilungar af ungef. 3 dec. 
1) Indberetn. for 1865 t. Departem. for det Indre, tr. 1869, pag. 
28. — Samma iakttagelser förnyades af samme författare 1875, enligt Ind- 
beretn. t. Departem. for det Indre for 1875, tr. 1878, pag. 14. 
