310 Slägtet Brama. 
2. Brama raschii, L. EsmaArz. 
Rasch's Hafsbraxen. 
Pannans och nosens profil bildar med den snedt uppsti- 
gande munspringan en vinkel af omkring 609, och ögonen hafva 
sitt läge nära under pannans profilkontur, som är något litet 
konkav. Ryggfenans största höjd utgör åtminstone ”/; af den 
största kroppshöjden. Fjällen i allmänhet stora, så att i en 
rad från gällockets öfre kant till stjertfenans bas blott före- 
finnas 42. Bröstfenorna äro icke symnerligen långa, och vid 
spetsen afrundade, och räcka på långt när icke till midten af 
analfenan, utan blott ett litet stycke bakom början af denna fena. 
Rf. 4428; af. 2422; brf. 18; bf. 145; stjf. 201). 
Brama Raschi, L. ESMARK: Christiania Vidensk. Selsk:s Forh. 1861, pag. 
238, tab. I. -— 1862. 
$ GODEFROY LUNEL: Révision du genre Castagnole (Brama) 
et description d'une espece nouvelle, Brama Sausurii; 
Mém. de la Soc. de Phys. et UW'Hist. nat. de Geneve, 
XVIII, extr. pag. 17. — 1865. 
5 L. ESMARK: Bidrag till Finmarkens Fiskefauna; Christ. 
Vidensk. Selsk:s Forh. 1868 afdr. pag 8. — 1869. 
4 nd I. COLLIN: Forh. ved de Skand. Naturforskeres 11:te Möde 
i Kjöbenh. 1873, pag. 418. — 1874. 
5 R. COoLLETT: Norges Fiske, pag. 46. — 1875. 
Anm. Uti en akademisk inbjudningsskrift med titel ”Bidrag till kän- 
nedomen om Ptierycombus brama B. FrIEs” etc. Upsala, 1864, hafva vi 
framstält det antagande, att Brama raschii är samma art som Brama lon- 
gipinnis, LoWE?). Sedan dess har emellertid Prof. ESMARK haft tillfälle 
att jemföra ett till Christiania Universitets Zoologiska museum erhållet 
exemplar af Brama longipinnis från Madeira med Brama raschii, och kun- 
nat förvissa sig om att de äro skilda arter, samt vid de Skandinaviske Na- 
turforskarnes 10:de möte i Christiania 1868 ådagalagt?) dessa iakttagelser. 
Deras specifika skiljaktighet har sedermera blifvit bekräftad af R. COLLETT'). 
Beskr.?). De tvänne enda exemplaren af denna art, som 
hittills erhållits, hafva varit af ungefär samme storlek, och be- 
1) Sannolikt hafva uti detta tal någre af de ofullständige strålarne 
blifvit medräknade. 
2) Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. Part XI; 1843, pag. 82. 
3) Förhandl. vid nämnde möte, pag. 521, tr. 1869. 
4) Norges fiske, pag. 46—47. 
5) Denna beskrifning grundar sig företrädesvis på den, som blifvit gif- 
ven af ESMARK å anf. st. och till någon liten del på de af COLLETT gifna 
uppgifterna. 
