312 Slägtet Brama. 
gan är starkt uppstigande. Liksom hos föregående är der vid 
underkäksgrenarnes förening en knöl. Öfverkäksbenet är baktill 
tvärt afrundadt, och dess bakre ände ligger ungef. midt under 
ögat. Näsborrarne hafva samme form som hos föreg., men den 
främre sitter mycket närmare ögat än nosspetsen. Ögonen äro 
stora, och deras höjddiameter, som är något större än deras 
longitudinelle d:o, innehålles knappt 3:ne ggr i hufvudets längd 
från nosspetsen till bakre kanten af locket. Afståndet mellan 
dem och kanten eller profilen af pannan midt öfver dem utgör 
blott !/,, af deras vertikale diameter. Deras longitudinelle dia- 
meter är lika med nosens längd eller afståndet mellan dem 
och nosspetsen, hvilket senare innehålles omkr. 31!/, ggr i huf- 
vudets längd. Gällocken likna i det närmaste dem hos föreg., 
ehuru de bakre och undre kanterne af locket och underlocket 
icke äro så jemne, utan något bugtige. Underkäkens längd ut- 
gör nära ?/, af hufvudets d:o från nosspetsen. MHufvudets fjäll- 
betäckning har ungef. samma utbredning som hos föreg. — 
Tänder förefinnas på mellankäksbenen, underkäken och gombe- 
nen, men inga på plogbenet eller tungan. De på mellankäks- 
benen och underkäken äro kägelformiga, spetsiga och svagt 
krökta och böjda inåt. De som sitta främst på mellankäksbe- 
nen äro större och något öfver 2 millim. långa, och på dessa 
ben så väl som framtill på underkäken äro de ordnade i 2:ne 
rader. Framtill förefinnas på mellankäksbenen mellan 38 äå 9 
långt från hvarandra sittande tänder spår till en mellan dem 
varande 3:dje rad. Underkäkens tänder äro större än de på 
mellankäksbenen, och de i den yttre raden på den förre äro 
störst, men denne rad upphör ungef. midt emellan främre än- 
den af underkäken och mungiporna. Tänderna på gombenen 
äro helt små och få. — Ryggfenan, som börjar midt öfver 
bukfenorna, har framtill 4 taggstrålar och bakom dem 28 mjuke 
ledade och grenige strålar. Framtill är den mycket hög, och 
dess höjd här är åtminstone!) lika med ?/, af den största kropps- 
höjden, och sannolikt mycket större, på grund af den betydliga 
tjockleken af de afbrutne strålarnes spetsar. 5:te till 8:de 
mjuke strålarne aftaga starkt i längd, och af de följande strålarne, 
som äro ungef. lika höge, är den siste dubbel. Ryggfenans öfre 
1) Enligt ESMARK voro spetsarne af de längste strålarne på det be- 
skrifna exemplaret afbrutne, och ryggfenans höjd är af honom uppgifven 
efter dess nu befintliga höjd. 
