Taggmakrilen. 331 
Caranzx trachurus, STEINDACHNER: Ichthyol. Bericht iber eine nach 
Spanien und Portugal unternommene Reise, V Fort- 
setzung; HSitzungsber. der math. naturwiss. Classe 
der Kals. Akad. d. Wiss. zu Wien, LVII Bad. 1:ste 
Abtheil. pag. 382. — 18638. 
S 5 R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 50. — 1875. 
hö 5 C. CEDERSTRÖM: Anteckningar om norra Bohusläns 
A Vertebrat-fauna; Öfvers. af K. Vet Akd:s Förh. 
13876, N:o 4, pag. 64. — 1876. 
Saurel, H. GERVAIS & BOULART: Les Poissons de Mer, 2:me 
vol. pag. 143, pl. 55. — 1877. 
Traclhurus Linné, A. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, 
pag. 421. — 1877. 
Caranzx trachurus, R. COLLETT: Meddelels. om Norges Fiske i Aarene 
1875—78; Christ. Vid. Selsk:s Forh. 1879, N:o 1, 
pag. 32. — 1879. 
Trachurus Linnéi, CHR. LUTKEN: Spolia Atlantica; K. Danske Vidensk. 
Selsk:s Skr. 5:te Rekke, naturvid. og mathem. Afd. 
Bad. XII, N:o 6, pag. 533. — 1880. 
Caranzx trachurus, G. WINTHER: Prodromus Ichthyologig Dan.; Na- 
turhist. Tidskr. 3:dje Rekke, 12:e Bd, p. 15. — 
1879 — 1880. 
Ka : FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain & Ire- 
land, Part II, pag. 124, pl. XLIV. — 1881. 
Enligt Skand. Fauna har den erhållit de Svenska benämningarna Tagg- 
makril och Taggsill, och vid Kullen i Skåne dem af Staggsill och Staksill. 
Enligt CEDERSTRÖM kallas den i trakten af Strömstad Silfverfisk, och MALM 
uppgifver, att den på Gåsön i Bohuslän kallas Piggmakrel, vid Sydkoster 
Skrej och å Käringön derstädes Stamsill. R. COLLETT anför, att den vid 
Christiania kallas Garibaldimakrel, en tydligen på senare tiden pafunnen 
benämning. Vi hafva hört den derstädes benämnas Strömsild, hvilket 
namn dock torde tilldelas äfven andra fisksorter, då enligt S. NILSSON och 
R. COLLETT Argentina sphyrena der bär detta namn. 
Beskr. Den blir ej så stor som makrilen samt föga större 
än den norska sillen. Den vanliga längden för äldre individer 
är 10 till 12 tum dec.m. eller 300—360 mill., men stundom 
erhållas de, som äro 14 t. eller 420 mill. långe. Sällan äro 
de något litet större. Kroppsformen är långsträckt och mycket 
lik makrilens, ehuru något mera hoptryckt. Det är således den 
så kallade vackre fiskformen eller, om man så vill, laxformen, 
dock med baktill något smalare stjert. Den största kroppshöj- 
den, som är belägen stundom vid den 1:sta ryggfenans början 
och stundom vid dess midt, innehålles i senare fallet omkring 
43/, ggr, och i det förra (då fisken har buken något mindre 
