342 Slägtet Gstasteroeus. 
I. Slägtet Gasterosteus, Arrepi. 1738. 
(Genera Piscium, pag. 52. — 1738). 
Kroppen hoptryckt och icke kantig, medelmåttigt lång- 
sträckt, med kort nos, hvars längd är obetydligt större än 
ögats diameter, och med medelmåttigt lång stjert, hvars längd 
från analöppningen till spetsen af stjertfenan är kortare än 
halfva totallängden. Bäckenbenen sammanvuxna efter hela 
sin längd, bildande mellan bukfenorna en bakåt tillspetsad 
sköld, samt framtill bredast och der utsändande uppåt å yttre 
sidan ett utbredt utskott. Bukfenorna med 1 tagg och 1 mjuk 
stråle. 
Med undantag af 1 art tillhöra alla arterna inom familjen 
detta slägte, och 2:ne arter af det samma äro att räkna till 
vår fauna"). 
Arter: 
GASTEROSTEUS. 3— 4. aculestus, LINNÉ. 
De fristående taggarne framom 
mjukstråliga ryggfenan 
8—11. pungitius, LINNÉ. 
1. Gasterosteus aculeatus, Linse. 
Storspiggen ener Tretaggige Spiggen. 
Taggarne på ryggen framom den mjukstråliga ryggfenan 
3, sällan 4. Kroppssidorna, åtminstone framtill, med trans- 
versella benskifvor. Stjerten å hvardera sidan med eller utan 
en längsgående köl. 
Rf. 3—4+10—14; af. 14+8—10; brf. 10; bf. 1-+1; stjf. 12. 
1) H. E. SAUVAGE har uti en monografi öfver Gasterosteiderna i Nou- 
velles Archives du Muséum d'histoire naturelle de Paris, T. X, pag. 5, pl. 
I], — 1874, upptagit inom denna familj 45 arter inom 2:ne slägten (af 
hvilka det ena blott omfattar 1 art) och 2:ne subgenera. Såsom med rätta 
blifvit anmärkt af FRANCIS DAY, (Journal of the Linnean Society, vol. XIII, 
pag. 110) äro de karakterer, hvarpå en stor del af de af honom uppstälda 
arterna grunda sig, at ringa betydelse och endast att betrakta såsom för- 
änderliga, och derföre anse vi oss icke kunna fästa något vidare afseende 
på de i sdenna monografi framstälda åsigterna. En del af arterna hade 
förut blifvit uppstälda af BLANCHARD (Poissons des eaux douces de la 
France, Paris, 1866). 
