2604 Slägtet Gasterosteus. 
Gasterosteus pungitius,  W. YARRELL: British Fishes, edit. 3, vol. II pag. 
91. — 1859. 
- , A. GÖUNTHER: Catal. of the Åcanth. Fish. in the 
Coll. of Brit. Mus. vol. I, pag. 6. — 1859. 
å : C. TH. E. Vv. SIEBOLD: Die Sässwasserfische von 
Mitteleuropa, pag. 72. — 1863 
å ; ÅA. J. MALMGREN: Kritisk öfversigt af Finlands 
Fiskfauna, pag. 15. — 1863. 
Tinker J. CoucH: Hist. of the Fish. of the Brit. Isl. pag. 
176, — 1864. 
Gasterosteus pungitius, RB. COoLLETT: Norges Fiske, pag. 13. — 1875. 
A. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, 
pag. 373, — 1877. 
R. COoLLETT: Meddels. om Norges Fiske i Aarene 
1875—78, Christ. Vid. Selsk:s Forh. 1879, N:o 
1, pag. 4. — 1879. 
B. BENECKE: Fische, Fischerei und Fischzucht 
in Ost- und Westpreussen, pag 75. — 1881. 
FRANCIS Day: The Fishes of Great Britain & 
Ireland, Part IV, pag. 244, pl. LXVIII, fig. 4. 
— 1882. 
Äfven denne kallas enligt hvad vi erfarit hos oss stundom Spigy och 
stundom Hornstagg. Enligt C. U. EKSTRÖM benämnes den stundom Ben- 
unge och stundom Skinäling. Af honom sjelf har den erhållit benämnin- 
gen Små-Spigg. 
Beskr. Ehuru den icke ernår den storlek, som föregående, 
är den dock stundom under gynsamma förhållanden icke myc- 
ket mindre, och den blir då betydligt större än de dimensio- 
ner, som i allmänhet tilldelas den. Upsala Universitets zoolo- 
giska museum eger vid Upsala, i den så kallade Slottedammen 
tagna exemplar, som hafva en totallängd af 27/,, tum dec.m. 
eller 81 mill. De exemplar, som erhållas i diken eller andra 
dylika mycket små vattensamlingar, hinna icke på långt när 
till denne storlek, och äro vanligen blott 1!/,—17/,, tum långa. 
Dess kroppsform är hos gamla fullt utvuxna exemplar föga mera 
långsträckt än den af föregående. och den är underkastad tem- 
ligen betydliga vexlingar. De yngre äro i allmänhet smärtare, 
och de äldre romstinna honorna äro naturligtvis de tjockaste. 
Den hufvudsakliga skilnaden mellan den och den föregående uti 
kroppsformen ligger deri, att den är tjockare, d. v. s. mindre 
hoptryckt, och har stjerten framom stjertfenan smärtare och 
längre. I båda dessa afseenden företer den en tendens till föl- 
jande slägtet. Hos en äldre, ännu icke romstinn hona inne- 
