Småspiggen. 267 
liga tvärband. Nedre delarne af kroppssidorna och sidorna af 
hufvudet samt buken silfverhvita, stundom med svarte punkter 
och stundom med gul skiftning. På öfre delarne af kroppssi- 
dorna öfvergår den silfverhvite färgen så småningom i ryggens 
färg, och är starkt skuggad af tätt sittande svarte punkter, 
och kroppssidorna förete här stundom en grönaktig och stundom 
en svagt violett glans. Somliga exemplar hafva en ljusare 
olivgrön eller gulgrönaktig färg på ryggen, med glesare eller 
nästan inga svarte fläckar, och dessa hafva buksidan mera rent 
silfverhvit. Hos somliga är buken under bröstfenorna och 
framom anus starkt skuggad af svart. (På sommaren hafva vi 
sett buken stundom till större delen svart hos båda könen). 
Iris silfverhvit, mer eller mindre skuggad af svart. Fenorna 
genomsigtiga, blekt grågrönaktiga, med grönaktige strålar. En- 
ligt C. U. Exströx är den (förmodligen i större vatten) under 
vintren på öfre delen af hufvudet och ryggen blåaktigt gråbrun, 
och på sidorna silfverhvit, med fine mörke punkter. Under som- 
maren (enligt den samme) är hufvudet och hela öfre delen af 
kroppen olivgröna, och undre delarne ljusare gröna, med mes- 
singsgul anstrykning, som under hufvudet och vid bröstfenor- 
nas rot öfvergår mera till rödlätt. Hela kroppen är tätt be- 
strödd med tydlige svarte punkter. Sannolikt är detta hanens 
lekdrägt. 
Skelettet. Detta liknar i det närmaste det af föregående 
art. Kraniet är något svagare bygdt. Össa nasalia äro längre 
och från hvartdera af dem går bakåt och innanför supraorbital- 
kanten en list, som baktill böjer sig utåt parallelt med bakre 
orbitalkanten. Denne list finnes ej hos föregående. Det ba- 
kersta eller 3:dje infraorbitalbenet är äfven här det största, 
men dess uppstigande spets i öfre kanten är helt kort, och 
sträcker sig icke upp bakom ögat, och detta är orsaken dertill 
att hos denna art en större del af kinden bakom ögat är mjuk. 
— Kotornas antal är större, nemligen 34, af hvilka 15 äro 
bålkotor och 19 stjertkotor, hvilket senare tal harmonierar der- 
med att den har längre stjert än föregående. -— Skulder- och 
bäckenapparaterne förete samma byggnad som hos föregående, 
men posttemporalbenet är smalare än hos den, och har den van- 
lige klykformen. Den å nyckelbenets öfre ände varande bakåt 
rigtade taggen är kortare, och den vid nyckelbenet och korp- 
benet fästade benskifvan är smalare och mera böjd. Bäcken- 
