Svärdfisken. 381 
= XKipluas gladius, FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain & Ireland, 
Part. III, pag. 146. pl. XLIX. — 1881. 
Dess enda Svenska namn är det af Svärdfisk. 
Beskr. Den ernår en betydlig storlek, men den tyckes 
dock icke blifva mycket större än tonfisken, och den vanliga 
totallängden af de äldre individer, som erhållits vid våra ku- 
ster, har varit 8 till 10 fot eller 2400 till 3000 mill, Man 
har emellertid någon gång på andra trakter erhållit exemplar, 
som varit 12 fot eller 3600 mill. långa, men den uppgift, som 
förekommer hos somlige äldre författare, att den skulle kunna 
"blifva 18 å 20 fot lång, synes vara mindre tillförlitlig, och 
kan möjligen bero på någon förvexling med andra större arter 
af närstående slägten. Det är utan tvifvel samma förhållande 
med svärdfisken som med tonfisken, att det i allmänhet endast 
är äldre och fullvuxne individer, som förirra sig till våra nor- 
diska kuster, och man har derföre anledning att antaga, att 
storleken af de härstädes erhållna exemplaren bör betraktas 
såsom den normale för fullvuxne. Den har en kroppsform, som 
erinrar om den hos de typiske makrilfiskarne, och är något 
smärtare än tonfisken, men något undersätsigare än makrilen. 
De äldre äro tjockare än de unge. Den största kroppshöjden, 
som hos de äldre är belägen ungefär vid midten af 1:sta rygg- 
fenan och ett stycke bakom bröstfenornas fästen, eller vid slu- 
tet af främre 1!/, af afståndet mellan spetsen af underkäken 
och spetsarne af de mellerste strålarne 1 stjertfenan, innehålles 
hos dem omkring 6 gånger 1 totallängden från spetsen af den 
svärdformige nosen till spetsarne af stjertfenans flikar, då den 
deremot hos unga exemplar innehålles 9 till 10 ggr 1 den se- 
nare. Kroppsformen är hos de äldre nästan spolformig, framtill 
utdragen i det långa svärdet och baktill jemnt afsmalnande emot 
stjertfenans bas. Den är emellertid icke mycket smal framom 
stjertfenans bas, utan tjockare här än tonfisken, och stjertens 
höjd härstädes är större än ögats diameter. Den främre delen 
af kroppen äfvensom hufvudet är något hoptryckt, dock ej mera 
än att tjockleken utgör ?/; af höjden, och den bakre delen af 
kroppen, eller stjerten, är nästan trind. Å hvardera sidan af 
stjerten framom stjertfenans bas är en ganska starkt utstående 
långsgående hudköl, och desse göra, att stjerten här är bredare 
än hög. — Hufvudet är, då svärdet frånräknas, temligen litet 
och nästan pyramidalt. Afståndet mellan spetsen af underkä- 
