Svärdfisken. 383 
dennes främre spets går en fåra, som sträcker sig ända till nära 
svärdets spets. Ofvan har det närmare basen fina långsgående 
strimmor. Svärdets hela undre sida bildas af mellankäksbenen, 
och gränsen mellan dem är utmärkt genom en från basen långs 
midten af denna sida uti en mycket låg rygg gående fåra, som 
sträcker sig ungefär till midten af svärdets längd. Dess bredd 
å ett afstånd framom ögat, som är lika med dettas afstånd 
från bakre kanten af locket, utgör omkring !/; af dess längd 
från samma ställe till dess spets, och dess tjocklek är ej större 
än !/; af dess bred, (Cuvier & VALENCIENNES). Å ett i Upsala 
Universitets zoologiska museum befintligt svärd, som är 3 fot 
1!/, tum eller 945 mill. långt, är bredden vid basen strax 
framom sidosilbenen 3?/,, tum eller 99 mill., och utgör såle- 
des ej fullt !/, af längden. Till större delen utgöres det af 
mellan käksbenen, som bilda dess spets och äfven dess sidor ända 
till basen. Ett stycke bakom spetsen börjar ploghbenet, som 
bildar en otydlig fårad list eller upphöjning långs midten af 
dess öfre sida, tills det vid basen delar sig åt hvardera sidan 
och omfattar det öfre silbenet, som här utgör det mellersta 
öfre partiet af dess bas, och inskjuter baktill mellan pannbenen. 
Utanför båda bakre sidodelarne af plogbenet ligga öfverkäksbe- 
nen, som icke sträcka sig så långt fram som öfre silbenet, och 
således blott tillhöra svärdets basaldel. Uti denne ingå äfven 
de båda pannubenen, som ej sträcka sig längre fram än till 
midten af öfre silbenet, och de båda sidosilbenen !')& Framom 
ögat är sidan af mnosens eller svärdets bas något konkav, och 
i denna grunda fördjupning ligga de nästan runde näsborrarne 
tätt intill hvarandre, i jemnhöjd med öfre kanten af ögat och 
på ett afstånd från detta, som är ungef. lika med ?/; af dess 
diameter. Ögonen, som äro temligen stora, så att deras longi- 
tudinelle diameter är ungef. lika med ?/, af pannans minsta 
bredd dem emellan, äro belägna på hufvudets sidor midt emel- 
lan pannans profil och öfre munkanten. Då fisken betraktas 
från sidan, visar sig hufvudets öfre profilkontur utan afsats, 
jemnt och så småningom uppstigande från svärdets ofvantill 
konvexe bas till början af 1:sta ryggfenan, med en föga märk- 
bar konvexitet ofvan ögonen. Gällockens kanter äro släte. För- 
1) Denna beskrifning af de i svärdet ingående benen är hufvudsak- 
ligen grundad på den, som CUVIER uti sin Hist. nat. des Poissons lemnat. 
