Svärdfisken. 391 
liflig och hoppar stundom flera alnar öfver vattnet, liksom ton- 
fisken. Den skall vara skygg och rädd, men detta oaktadt har 
man exempel på, att den med stor styrka rusat på mindre far- 
koster och möjligen någon gång på mindre fartyg och stött sitt 
svärd genom deras sidor, äfvensom man vill hafva iakttagit, 
att den anfallit store hvalar. Beträffande fartygen, som blifvit 
genomborrade, torde det i öfverensstämmelse med Lörrens åsigt 
(anf. st.) vara skäl till att antaga, att det i de flesta om icke 
alla fall varit en eller annan af de större arterna af slägtet 
Histiophorus, som förgripit sig på dem, och icke vår svärd- 
fisk, och hvad hvalarne angår så är der stark anledning att 
förmoda, att man, åskådande fenomenet på mer eller mindre 
stort afstånd, med svärdfisken förvexlat den bekante rofhvalen, 
späckhuggaren (Orca gladiator), hvilken stundom fått namnet 
svärdfisk, på grund af den högt såsom ett svärd uppstående 
ryggfenan, och som är bardhvalarnes värste fiende. Om svärd- 
fisken verkligen anfallit hvalar, så har motivet dertill endast 
kunnat vara en slags öfvermodig ilska och icke begäret efter 
föda, emedan byggnaden af svärdfiskens mun och dess saknad 
af tänder tydligen ådagalägga, att den icke kan förtära hval- 
späck eller hvalkött, och ej heller kan hafva någon begärelse 
efter hvalblod. Man har också sökt förklara dess anfall på far- 
tyg derigenom, att den misstagit dessa för hvalar. Då vi anse 
uppgifterna om dess anfall på dessa djur mindre tillförlitliga, 
så förefaller oss denna förklaring äfven otillförlitlig. Orsaken 
dertill torde snarare böra sökas i ett öfvermått af mod och 
mordlust. Detta är emellertid en ovanlig företeelse, emedan 
djuren i allmänhet blott mörda för ett visst ändamål, och 
detta ändamål är merendels förskaffandet af föda. Stundom 
händer det, att ändamålet är att försvara sig emot ett fruktadt 
angrepp, och att det således i senare fallet egentligen är fruk- 
tan i förening med ilska som föranleder anfallet. Något dylikt 
skulle vi vilja vara benägne för att antaga såsom orsaken till 
svärdfiskens anlopp emot fartyg och mindre farkoster. Engels- 
mannen Benssett, som deltog i en hvalfångstfärd åren 1833—36, 
och då hade tillfälle att i Södre Oceanen iakttaga Histiopho- 
rerne, förklarar dessa anlopp dessutom på det sättet, att en 
del fiskar, såsom Boniter och Albakorer och andre dylike Ma- 
krilfiskar, som bruka gå i stim, ofta förföljas af Histiophorerne, 
som spetsa dem på sitt svärd, och, då de blifva hårdt ansatte 
