Tjockläppad Multe. 405 
änden af mellankäksbenet. Detta senare benet är å midten 
nästan rätvinkligt böjdt inåt, och mellan denne böjning och 
dess främre ände bär det å sin undre sida 2:ne rader långa 
borst (1 stället för tänder), de samma, som genomtränga öfver- 
läppen och utom den äro synliga!). Å öfre sidan har det vid 
den inre änden ett stort och trubbigt ehuru icke särdeles högt 
uppåt eller bakåt rigtadt utskott. Underkäkshalfvan är snedt 
horisontelt utbredd, och dess dentaldel har framom artikular- 
delen ett utåt rigtadt utskott, och på dess främre snede ände 
bär den en rad långa tätt sittande och med hvarandra sam- 
manhängande och icke fullt differentierade mjuka borst, som 
icke genomtränga underläppen fullständigt, eller framträda i 
dagen. Båda underkäksgrenarne äro löst sammanbundne med 
hvarandra. Locket är subtriangulärt, och underlocket sträcker 
sig långt upp emot dess öfre bakre hörn. Förlocket är rät- 
vinkligt böjdt, dess bakre kant vertikal och något bugtig och 
dess nedre bakre hörn trubbigt och något utstående bakåt. Det 
främsta infraorbitalbenet är af en irreguliert subrhomboidisk 
form, med bakre änden bredare. Dess nedåt rigtade bakre tan- 
dade utskott är föga snedt afskuret, så att dess främre nedre 
vinkel är föga trubbig, under det att dess bakre d:o är nästan 
räv. Främre kanten ofvan den förre vinkeln är äfven till en 
del tandad. Den ytterste gälbågen bär å sin inre sida talrika, 
men icke långa gälräfständer, och de andre gälbågarne bära på 
sin inre sida en på de yttre endast nedtill dubbel rad fransar 
eller ytterst fina gälräfständer. De öfre svalgbenen äro stora, 
nästan ovala, framtill smalt och baktill trubbigt tillspetsade, 
samt å sin undre konvexa sida försedda med en mjuk bekläd- 
nad, som har kort och tät ludd, och å sin inre kant framtill 
någre tandlike taggar. De undre svalgbenen äro mindre och 
smalare, men det venstra är bredare än det högra och något olikt 
det. De äro tunna, nästan broskartade, och det venstra är 
bredt lancettformigt och skålformigt, med den konkava sidan 
uppåt, samt på tvären strieradt, och det högra är smalare och 
nästan jemnbredt och dess öfre konkava sida är betäckt af den 
närmast intill varande gälbågens inre fransrad. De öfre nedtill 
konvexa svalgbenen passa väl in i det upptill konkava fält, 
1) Dessa borst likna vanliga sådana och äro icke benartade, såsom 
det uppgifves af GÖNTHER. 
