Tunnläppad Multe. 409 
har de båda vinklarne vid dess nedre tandade ände lika trub- 
bige. Afståndet mellan munvinkeln och främre orbitalkanten 
lika med eller mindre än ögats halfve diameter. Ögonringen 
icke täckt af någon fetthinna. 
RASER rat oc Dr. 18; bf 1-Fösistjö 14: 
Mugil capito, G. CUVIER: Regne Animal, nouv. édit. T. II, pag. 232 — 
1829. 
5 5 CUVIER & VALENCIENNES: Hist. nat. des Poiss. T. XI, 
pag. 36. pl. 308, fig. sup. — 1836. 
SÅ pe W. YARRELL: Hist. of British Fishes, 3:rd edit., vol. II, 
pag. 175. — 1859. 
A. GÖNTHER: Catal. of the Acanth. Fish. in the Coll. of 
the Brit. Mus. vol. IIl, pag. 439. — 1861. 
Grey Mullet, J. CoucH: Hist. of the Fish. of the Brit. Islands vol. III, 
pag. 6. — 1866. 
Mugil capito, STEINDACHNER: Ichthyol. Ber. etc. 6:te Fortsetz.; Sitzungs- 
ber. der mathem. naturv. Cl. d. Kais. Akad. d. Wiss. zu 
Wien, Bd LVII, 1:e Abtheil. pag. 680. — 1868. 
R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 1875-—- 
78: Christiania Vidensk. Selsk:s Forh. 1879, N:o 1 pag. 60. 
— 1879. 
; 3 FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain & Ireland, 
Part. III, pag. 230, pl. LXVI. — 1881. 
Anm. Uti Skandinavisk Fauna har den erhållit namnet Grå Multe 
på grund af dess engelska benämning Grey Mullet; men vi anse det lämp- 
ligare att i öfverensstämmelse med det namn, som den föregående arten 
erhållit, äfven gifva denna ett sådant, som antyder en utmärkande karak- 
ter, och kalla den derföre Tunnläppad Multe, då den oss veterligen eljest 
icke erhållit något Svenskt namn, och CoLLETT anför icke något Norskt 
sådant. 
Beskr. Det af Cornerr (anf. st.) omnämnda Norska ex- 
emplaret, som vi genom Professor L. Esmarks godhet hade till- 
fälle att undersöka år 1861, har en totallängd af 402 mill. 
eller 137/,, tum dec.m., och synes på grund af dess temligen 
höge kroppsform vara fullt utbildadt. Exemplar, som hafva en 
totallängd af 11—12 tum dec.m. anses af STEINDACHNER SåSOm 
gamla, och på grund deraf skulle det nämnda Norska exem- 
plaret kunna anses såsom fullvuxet, men Cuvier & VALENCIENNES 
uppgifva, att den ernår samme storlek, som Mugil cephalus, 
hvilken blir öfver 2 fot lång, och Frasas Dar!) uppgifver sig 
hafva sett ett i England taget exemplar, som var nära 3 fot 
1) Proceed. of the Zool. Soc. of London 1879, Part. IV, pag. 752. 
