428 Slägtet Labrus. 
norrut, vid Hallands och i synnerhet Bohusläns kuster är den 
icke sällsynt, ehuru både C. U. Exzsrtröm!) och A. W. Main?) 
uppgifva, att den derstädes skall vara ”mindre allmän” eller 
”sparsamt” förekommande. Den senare tillägger dock, att den 
på somliga ställen är allmän. Doktor Carr ÖEDERSTRÖM UPp- 
gifver ock?), att den i norra Bohuslän är allmän. Uti Skan- 
dinavisk Fauna uppgifves, att den vid Norges kuster går upp 
till trakten af Bergen, och R. Corretr (anf. st.) säger, att den 
vid Norges södra och vestra kuster förekommer temligen talrik 
upp till trakten af Bergen, och att man icke känner något om 
dess förekomst norr om denna stad, ehuru han anser det för 
sannolikt, att den åtminstone förekommer så nordligt som till 
Trondhjemsfjorden. Sjelfve hafva vi iakttagit den i trakten af 
Molde. Den är vid Bergen enligt hvad Cotrertr uppgifver och 
enligt hvad vi erfarit talrikt förekommande. men torde dock 
vara ymnigast i närheten af Norges sydvestra udde. Vi hafva 
sett den i synnerhet talrikt torgföras 1 Christiansand derstädes. 
— För öfrigt förekommer den i Östersjön i trakten af Kiel, 
vid kusterna af Danmark, England, Frankrike, Iberiska Halfön, 
i Medelhafvet och vid nordvestra kusten af Afrika. 
Den håller sig i allmänhet tätt intill branta klippväggar, 
der vattnet är djupt och hvarest finnes god tillgång på sten- 
rös på bottnen och remmnor i klippväggarna och hvarest den har 
lätt att finna diverse smyghål. Den träffas vanligen icke på 
större djup än 6 till 10 å 15 famnars. De yngre hålla sig på 
grundare vatten och dölja sig bland den på klipporna växande 
tången vid annalkande faror. Om den än stundom kan vara 
talrik på något passande ställe, träffas den dock aldrig i någon 
större myckenhet eller i stim. Så vidt man känner, företager 
den ej vandringar, utan håller sig ständigt i samma trakt, om 
den än på ett och annat ställe i Norge fiskas mest under hösten. 
Sannolikt söker den såsom andra fiskar större djup under vin- 
tern. Dess tandbyggnad och temligen obetydliga gap antyda, 
att den icke är någon egentlig roffisk, och dess svalgbens be- 
väpning med hårda och tjocka krosständer utvisar, att den före- 
1) Göteb:s K. Vet. och Vitterh:s Samhälles Handl. ny Tidsf. 1:sta 
häft. p. 38. 
2) Göteb:s o. Bohusl:s Fauna, p. 475. 
3) Öfvers. af K. Vet. Ak:s Förh. 1876, N:o 4, pag. 65. 
