430 
Labrus exoletus, 
Slägtet Labrus. 
A. I. REtz1IUS: Faun&e Suecice Pars I:ma, pag. 335. — 
1800. (Ex parte). — 3. GQ. 
»  speciosus, Ö. FABRICIUS: Folio Bidrag, 4:de Bidr. om 1) Blaa- 
»  lineatus, 
>  Carneus, 
> | dispar, 
>  MAXCUS, 
staalen, (Labrus coeruleus), 2) Rödsnekken (Labrus car- 
neus) og 3) Berggylten ER exoletus); K. Danske Vi- 
densk. Selsk:s Skrivter for 1809 og 1810, 6:te Deels 1:ste 
Hefte, pag. 109. — 1818. — g. Q. 
S. NILSSON: Prodromus Ichthyologie Scandinavice, pag. 
14. — 1832. — dd. 
IDEM: ibm; pag. 75. — Q. 
B. Fries: ”Skandinaviens Fiskar”, af W. v. Wright, B. 
Fries & C. U. Ekström, pl; 37 & 38. — 1838? — g. 9. 
VALENCIENNES: Hist. nat. des Poiss. par Cuvier & Valen- 
ciennes, T. XIII, pag. 43, pl. 369. — 1839. — 
> trimaculatus, IDEM: ibm, pag. 58 — Q. 
>  mMittus, 
” ” 
» dispar, 
> Mixtus, 
” ” 
H. KRÖYER: Danmarks Fiske, 1:ste Bd, pag. 496 & 520. 
= 18400 IF. Q. 
C. J. SUNDEVALL: ”Skandinaviens Fiskar” etc. Häft. 7, 
pag. 160, pl. 37 & 38. — 1842. — g. Q. 
C. U. EKSTRÖM: Förteckning öfver Däggdjur, Amphibier etc. 
Göteborgs K. Vetensk:s och Vitterh:s Samhälles Handl 
ny tidsf. 1:sta häft. pag. 38. — 1850. — gJ. CQ. 
8, NILSSON: Skandin. Fauna, 4:de del. Fiskarna, 2:dra 
härtt. Pag. 205. — JSH3s-— GLO 
W. YARRELL: Hist. of British Fishes, 3:rd edit., (Richards- 
son) vol. I, pag. 74. — 1859. — I. Q. 
A. GUNTHER: Catal. of the- LS in the Brit. Mus. vol. 
IV, pag. 74. — 1862. 3. 
Cook or Cuckoo Wyrass, I. CouCcH: Hist. of - Fish. of the Brit. Islands, 
vol. CI fpag St up). 2 = M866. SL 
Three-Spotted Wrass, IDEM: ibm, pag. 36, pl. 128. — CQ. 
Labrus mixtus, 
” ” 
Liksom de 
för skilda arter 
R. CoLLeTtT: Norges Fiske, pag 91. — 1875. — 3. Q 
A. W. MALM: Göteb:s och Bohusl:s Fauna, pag. 477. — 
WTS: | 
R. CorreTtt: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1875 —78. Christ. Vidensk. Selsk:s Forh. 1879, N:o 1, 
pag. 61. — 1879. 
G. WINTHER: Naturhist. Tidskr., 3:dje Rekke, 12:te Bd. 
26. — 1879—1880: = I. &q 
FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain & Ireland, 
Part IV, pag. 256, pl. LXXII. — 1882. 3. 9. 
äldre författarne i allmänhet ansett hanen och honan 
och tilldelat dem olika artbenämningar, så hafva äfven i 
allmänhet fiskrarne betraktat dem såsom skilda fisksorter och gifvit dem 
olika namn. Hanen kallas i Bohuslän enligt C. U. EKSTRÖM (anf. st.) och 
D:r C. ÖEDERSTRÖM !) Blåstål, och enligt A. W. MALM (anf. st.) Blåstrål och 
Blåstråle, och honan benämnes derstädes enligt EKSTRÖM Rödnäbba, enligt 
1) Öfvers. af K. Vet. Ak:s Förh. 1876, N:o 4, pag. 65. 
