Bergsnultran. 445 
strålar räcka temligen nära den nämnde basen, har 16 till 17 
(vanligen 17) taggstrålar och 8 till 10 (vanligen 8—9) mjuke 
strålar, af hvilka den bakerste är dubbel. Fenans bakre hörn 
är afrundadt, men de mjuke strålarne, som äro längre än 
taggstrålarne, bilda dock en föga distinkt flik af fenan. Tagg- 
strålarne tilltaga i längd bakåt, men äfven de främre äro längre 
än afståndet mellan ryggkanten och sidolinien. — Analfenan, 
som till formen liknar den mjukstrålige afdelningen af rygg- 
fenan samt börjar under den 15:de taggstrålen i ryggfenan, 
har framtill 3:ne taggstrålar och der bakom 7 till 8 (vanligen 
7) mjuke strålar, af hvilka den bakerste är dubbel. Å båda 
dessa fenor räcker fenhinnan med spetsige flikar utom spet- 
sarne af taggstrålarne. Analfenans bakre strålar äro något 
kortare än de i ryggfenan och räcka på långt när icke till 
basen af stjertfenan, — Bröstfenorna äro små och snedt af- 
rundade, och deras längd är lika med den af bukfenorna samt 
med '/» af hufvudets längd, och deras strålar äro till antalet 
15. — PBukfenorna, som hafva sina fästen något bakom de 
samma för bröstfenorna, och som räcka föga bakom midten af 
afståndet mellan fästena och anus, hafva 1 taggstråle och 
3 mjuke strålar. — Stjertfenan, som är tvärt afrundad, och 
hvars längd är ungef. lika: med ”/; af hufvudets D:o, har 13 
fullständige och ofvan ock nedan 4—53 ofullständige strålar. — 
Fjällen, äro temligen stora och baktill afrundade cycloidfjäll; 
och långs sidolinien,' som framtill bildar en något uppstigande 
båge och derefter går temligen nära och nästan parallelt med 
ryggkanten samt under slutet af ryggfenan har en krökning 
nedåt, hafva vi räknadt 36—37 genomborrade fjäll. På stjert- 
fenan sträcker sig fjällbetäckningen ut öfver dess midt. — 
Färgen är ej lysande och för öfrigt något vexlande. Ryggen 
är olivgrönaktig, än gråbrun ock än rödbrunaktig, och kropps- 
sidorna äro ljusare, vanligen mer eller mindre ljust grönaktiga, 
med mer eller mindre tydliga långsgående rader af smärre mör- 
kare fläckar, som hafva sitt läge emot fjällens rot. Hufvudet 
har ofvan samme färg som ryggen och nedtill sådan som kropps- 
sidorna. Ett hvitgrönt streck går från nosspetsen till ögat och 
fortsättes bakom ögat till den öfre delen af lockets bakre kant, 
der det är mera stötande i silfverhvitt. Under detta synes 
stundom ett mörkare band. På ryggen vid stjertfenans rot är 
nästan alltid en svart fläck. Buksidan är blåhvit. Ryggfenan 
