446 Slägtet Labrus. 
har framtill en svart fläck, men för öfrigt äro fenorna van- 
ligen enfärgade: rygg- och stjertfenorna af samme färg som 
ryggen, bröst- och analfenorna ungef. af samma d:o som nedre 
kroppsidorna, och bukfenorna med bukens färg, med svag grön- 
aktig anstrykning. Dock hafva vi någon gång hos den oliv- 
grönaktiga färgvarieteten sett svarte punkter på rygg-, anal- 
och stjertfenorna, och irreguliera brunaktiga tvärband på ryg- 
gen och kroppssidorna. Iris är hos den lefvande utomkring 
blågrön och närmast pupillen röd. — Hos små ungar af denna 
art (innan de ernått 38 mill:s längd) förekomma enligt COLLETT 
2:ne mörke fläckar, på sidorna af stjerten vid stjertfenans rot. 
Bergsnultran är den allmännaste af alla våre Labri, och den 
förekommer vid alla våra vestra hafskuster från södre delarne af 
Öresund och upp till Norge samt vidare upp emot norden, och 
den går stundom, såsom anföres i Skandinavisk Fauna, ett godt 
stycke upp i sådana strömmar, som utfalla i hafvet. Den går 
äfven in i Östersjön, och skall enligt MöBiws icke vara sällsynt 
i bugten vid Kiel. Den träffas äfven vid sådana stränder, som 
icke äro bergiga, blott der finnas stenar och tång, bland hvilken 
den kan dölja sig, och den förekommer här på ringa djup nära 
intill stranden och intill der varande bryggor. I Öresund är 
den emellertid icke så talrik som vid Kullaberg och norrut. 
Enligt hvad som anföres i ”Skandinaviens Fiskar” lär den äf- 
: ven under vintern stundom hålla sig nära vattenytan, emedan 
man hade iakttagit, att den under nämnde årstid blifvit tagen 
och slukad af Larus glaucus, som icke kan dyka. Enligt R. 
CorrertT (anf. st.) förekommer den talrik vid Norges södra och 
vestra kuster upp till Trondhjemsfjorden och sannolikt något 
längre norrut. — För öfrigt förekommer den vid alla Europas 
hafskuster, med undantag af de nordligaste, samt äfven i Svarta 
Hafvet. 
Den lefver af samma slags födoämnen som föregående arter. 
Den håller sig vid strandbrädden och vidare ned till 6—38 
famnars djup, men enligt Marm sannolikt icke djupare. Den 
är skygg och försigtig, och tager ofta agnet utan att fastna. 
Enligt Krörer (anf. st. pag. 555) leker den i Juli. Den anses 
icke matnyttig. 
