556 Slägtet Zoarces. 
af största kroppshöjden, har omkring 100 till 109 strålar, som 
alla, med undantag af 8 till 10 taggspetsade uti urskärningen, äro 
mjuke och ledade samt, med undantag af den främste, grenige!). 
Fenhinnan är särdeles tjock. — Analfenan, som börjar ett litet 
stycke bakom anus och räcker till spetsen af stjerten, der den sam- 
manlöper med ryggfenan, samt är lägre än denna, har 80 till 85 
strålar, som alla äro mjuke och ledade samt, med undantag af den 
främste, grenige. Dess fenhinna liknar den i ryggfenan. — 
Bröstfenorna, som äro stora, breda och afrundade (deras längd 
hos det nämnda ex. 12/4, t. eller 39 mill.), och hvilkas längd 
är ungef. lika med kroppens höjd öfver anus, hafva 18 till 19 
(vid våra vestra kuster vanligen 19) strålar. Deras fästen äro 
vertikala, och sträcka sig ned nästan i jemnhöjd med bukens 
profil. De synas vara något större hos hanarne än hos honorna. 
Hos den ofvan nämnde store hanen hafva vi funnit deras längd 
vara 11/, t. eller 45 mill. samt lika med största kroppshöjden. 
— PBukfenorna, som äro fästade framom bröstfenornas fästen, 
äro mycket små, nästan rudimentära (hos det nämnda ex. 10 
mill. långa), med längden utgörande omkring !/, af bröstfe- 
nornas d:o, och hafva 3:ne mjuke och ledade strålar, af hvilka den 
innerste äfven är grenig. — Huden är tjock och mycket slem- 
mig, och i den äro å kroppen, men ej å hufvudet eller fenorna, 
inbäddade små, mycket glesa och tunna, rundade eller ovala 
 eycloidfjäll. Dessa hafva grofva koncentriska strimmor samt 
temligen glesa radiära sådana, som utgå från centrum åt alla 
sidor. Endast den främre delen af sidolinien är märkbar 
Dess porer äro mycket små, och den af dem bildade raden bör- 
jar ofvan och något framom gälöppningen, går derifrån något 
slingrig bakåt, samt sänker sig tvärt något framom bakre änden 
af bröstfenan, hvarefter den går bakåt långs midten af kropps- 
sidan och kan ännu spåras något bakom anus. — Härgen är 
föga vexlande. I allmänhet är den gulbrunaktig eller stundom 
mera grågulaktig, med undre sidan af hufvudet och buksidan 
mer eller mindre blekt grågula. På ömse sidor om kroppssidornas 
midtlinie finnas 12 till 14, något alternerande stälde, svartak- 
tige tvärfläckar, som icke äro skarpt begränsade samt bakåt 
emot stjertspetsen äro mindre tydlige, och af hvilka de öfre 
1) De grenige strålarne äro först tvågrenige och derefter är hvar- 
dera grenen vid spetsen delad i flere ytterst fine grenar. Lederne äro 
långe. De taggspetsade strålarne uti urskärningen äro enkle och oledade 
och bildade såsom vanlige taggstrålar. 
