Smörbulten. 565 
Gobius niger, GEORG WINTHER: Om de Danske Fiske af Slegten Gobius; 
Naturhist. Tidskrift, 3:dje Reekke, 9:de Bd. pag. 224. — 
1874. 
/ S R. COoLLetTt: Bidrag til Kundskaben -om Norges Gobier; 
Christ. Vidensk. Selsk:s Forhandl. 1874, särsk. aftr. pag. 5. 
— 1874. 
5 ; IDEM : Norges Fiske, pag. 52. — 1875. 
sl hå Å. W. MALM: Göteb:s och Bohusl:s Fauna, pag. 423, tad. 
Vi diger LST, 
GEORG WINTHER: Prodr. Ichthyol. Dan. marine; Naturhist. 
Tidskr. 3:dje Rekke, 12:te Bd. pag. 16 — 1879 —1880. 
ä FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain & Ireland, Part 
IT Pag: 168, pLibI ig. o: — MSS 
Le 3 MöBlus & HFINCKE: Die Fische der Östsee, pag. 52. — 
1883. 
Enligt C. U. EKSTRÖM!) kallas den i Mörkö skärgård Smörbult, och 
C. CEDERSTRÖM ?) uppgifver, att den i trakten af Strömstad benämnes 
Smörputt, hvilken benämning äfven anföres af MALM (anf. st.) såsom före- 
kommande i Bohuslän jemte den af Smörbolt. I ”Skandinaviens Fiskar” 
och i Skandinavisk Fauna kallas den Svart 'Smörbult. 
Anm. ÅA. J. RETZIUS (anf. st.) har äfven upptagit Gobius jozo, LINNÉ, 
såsom förekommande både i Östersjön och vid våra vestra kuster, samt 
atergifvit LINNÉS för den samme gifna diagnos. Då denna senare till en del 
kan tillämpas på hanen af Gobius niger, är det tydligt, att detta RETZII 
upptagande af Gobius jozo i vår fauna beror på en förvexling med den 
senare arten och, såsom KRÖYER anmärkt?), på hänförandet af hanen af G-. 
niger till arten G. jozo. Möjligen har han dertill blifvit förledd af O. FE. 
MÖLLER, som äfven upptagit Gobius jozgo i sin Zoologie Danice Prodromus, 
pag. 44, på grund af en föregående uppgift af PONTOPPIDAN. 
Beskr. Ehuru den störste af våre Gobiider, är den dock 
af ringa storlek och öfverstiger i allmänhet hos oss icke en 
totallängd af 6 tum dec.m. eller 180 mill. Enligt FRrRAncIs 
Dar (anf. st.) lär den vid Englands kuster blifva omkr. 8 t. 
eller 240 mill. lång. Enligt våra iakttagelser synes oss honan 
blifva större än hanen, hvilket äfven C. U. Exström (”Skand:s 
Fiskar”) uppgifver. Den störste af oss undersökte hane var 4?/,, t. 
eller 132 mill. lång, och dess största kroppshöjd, öfver bukfenornas 
fästen, var 7/,, t. eller 21 mill. och innehölls således i längden 
omkr. 6 ggr.?). Den är af en ganska undersätsig och tjock 
1) K. Vet. Ak:s Handl. 1834, p. 60. 
2) Öfvers. af K. Vet. Ak:s Förh. 1876, N:o 4, pag. 65. 
3) Danmarks Fiske, 1:ste Bd. pag. 383 & 390. ; 
4) Könen ätskiljas för öfrigt bäst genom främre ryggfenan och geni- 
talpapillen, enligt hvad derom här längre fram anföres. 
