Bergstubben. HS 
I icke grenige sidostrålar, af hvilka de 2:ne innerste äro ledade 
och af betydlig längd. -- Hjällen äro temligen små, i synner- 
het på den främre delen af kroppen, framom 2:dra ryggfenan, 
der de äro af ojemn storlek och sitta i irreguliera rader. Uti 
en långsgående rad från basen af bröstfenan och till stjertfenan 
äro hos de äldre omkring 40 fjäll och hos yngre omkring 35. 
Mellan de främre delarne af 2:dra ryggfenan och analfenan 
hafva vi räknat å hvardera sidan 10 till 11 långsgående fjäll- 
rader, eller 10 till 11 fjäll i en vertikal rad !). Hjessan, nac- 
ken, framryggen ända till midten af 1:sta ryggfenan och hela 
trakten under strupen, framom bukfenorna äro nakna eller utan 
fjäll. Fjällbetäckningens främre gräns på framryggen går från 
midten af 1:sta ryggfenan eller ock något bakom denne midt 
med en nästan rät linie snedt framåt och nedåt till öfre delen 
af bröstfenans fäste eller till öfre delen af gälspringan. Under- 
till går gränsen för fjällbetäckningen å hvardera sidan mellan 
bröstfenans och bukfenans fästen. — Sidolinie saknas. — Firgen 
är för denna art utmärkande och ligger till grund för dess art- 
namn, då den är något mera lysande än hos de andra arterna. 
Den företer någon vexling, dels individuelt och dels efter kön 
och ålder. Kroppen är svagt genomskinlig, och dess allmänne 
bottenfärg är hvitgul eller mycket ljust gulaktig, här och 
der med svagt rödaktig anstrykning, och på ryggen och sidorna 
beströdd med mörkt gråbrune punkter samt derjemte med mörk- 
brune fjällkanter, som i synnerhet på bakre delen af ryggen 
förete en nätformig anordning. Långs midten af hvardera 
kroppssidan stå efter hvarandra 5 skarpt tecknade svartbrune 
fläckar, som, med undantag af den bakerste, äro mera eller min- 
dre tydligt tvådelade, och af hvilka den 1:ste har sitt läge un- 
der början af 1:sta ryggfenan, den 2:dre under mellanrummet 
mellan båda ryggfenorna, den 3:dje något bakom midten af 
2:dra ryggfenan, den 4:de under midten af afståndet mellan 
denna fena och stjertfenan, och den ä5:te på den sist nämnda 
fenans bas. Ofvan hvardera af desse fläckar är en tvärs öfver 
ryggen gående gråhvit eller ljus fläck, der fjällen sakna mörkare 
kanter, och af hvilka den främste, vid 1:sta ryggfenans början, 
är smal, och de andre äro brede. Hos gamle individer hafva 
enligt Correrr mellanrummen mellan desse fläckar en mörkt röd- 
aktig anstrykning, med blott få mörke fjällkanter, och hos dem 
1) COLLETT uppgifver endast 9 uti en vertikal rad, men har möjligen 
icke räknat de minsta fjällen, som sitta närmast intill fenorna. 
